A DUNA-TISZA KÖZÉNEK AGROGEOLOGIAI LEIRÁSA. 305 
Tómederre vallanak azok a sík területek, a melyeket Szentendre- 
Budakalász és a Szt. Gellérthegy-Promontor között a jobbparton találunk 
s tavi üledékre vallanak ezen területek talajviszonyai is." A szentendrei 
és a gellérthegyi hegyfokok a tóban mozgó vizbe belenyúlva olyan ter- 
mészetű akadályokat alkottak, melyek a vizet a hegyfok mögött vissza- 
felé való folyásra késztették, miáltal a hegyfok mögött lévő puhább anyag 
elmosatott s abba mélyen belenyúló öböl képződött.Yr A tó létezését bizo- 
nyítják azon magas fekvésű murvás homokrétegek is, a melyek a szent- 
endrei szigeten jóval a mai árvízszín fölött feküsznek. Ez a murvás ho- 
moklerakódás azon törmelékkúpnak maradványa, a melyet a Duna a 
tóba ömlésénél a torkolatnál lerakott. A törmelékkúp elején lévő durva 
kavicsot a tó lefolyása után a Duna újra elmosta s ma csak a kúp de- 
reka van meg, mely sokkal finomabb szemű anyagokkal volt már fel- 
építve. 
A tó vize a budafoki gát áttörése előtt Kőbányától nyugatra eső 
mély völgyületen ömlött a nagy síkságra s a maglód-ezeglédi dombhát 
déli szélén folyt a Tisza völgyébe. Minél nagyobb lett a nyilás Budafok- 
nál, annál kevesebb víz folyt a felső medren át le, később csak a tavaszi 
árhullámok fölös része használta ezt az útat, míg végre — midőn a tó 
leapadt — a viízszín oly mélyre sülyedt, hogy ezt a gátat sem tudta 
többé átlépni s a Duna összes vize a budafoki nyiláson haladt át. 
Az alsó tóba ömlő Duna nem a mai medret használta. A budafoki 
mészköszirt egész Erzsébetfalváig ért s a víz folyását keletnek szorította. 
A. régi meder Vecsés és Soroksár között húzódott, Pusztagyál, Alsónémedi, 
Ócsa alatt folyva el a szabadszállási nagy. mocsarakba ömlött. Futó- 
homok alatt fekvő újkori kavicsrétegek jelzik a víz itteni medrét. A ka- 
vics Szabadszállás felett kilenecz méter mélységben kútásásnál tára- 
tott fel. 
A felső tó hamarább folyt le, mint az alsó, úgy, hogy a víz, a mely 
már a felső tó kiszáradt fenekébe ásta medrét, Budafokon alól még nagy 
terjedelmű, de sekély tóba jutott. 
A fő folyási iránya Budapest— Lajosmizse volt, itt alkotta a víz tör- 
melékkúpját, mely alul kavics, felette homokrétegekből van fölépítve. 
A kúptól nyugatra feküsznek azon idősebb korú törmelékkúpok, a melye- 
ket az észak-nyugatról jövő vizek a Bakonyból és Vérteshegységből hoz- 
tak magukkal. A két kúp között egy nagyobb mélyedmény van (a térképen 
Kúnszentmiklóstól északra eső terület) melyben csendes víz finomabb 
X SCHAFARZIK FERENCZ dr.: SAXLEHNER-féle Hunyadi János keserűvíz forrás 
védterülete. Separata. 
Xk Dr. SCHAFARZIK FERENCZ az Aldunán, a Greben sziklánál hasonló jelen- 
séget tapasztalt. é 
tik HALAVÁTS GYULA: A Duna-Tisza völgyének geologiája. 329. old. 
