306 TREÍITZ PÉTER 
szemű üledéket, az északi részen homokos, délfelé finomszemű poros 
iszapot rakott le. i 
Az egész terület teljesen sík, csak az újabb időben keletkeztek rajta 
kisebb újkori löszhátak. 
Az egész rész teljes sik volta, valamint a talaj rétegzettsége, tavi 
eredetre vallanak. A síkság keskenyebb sáv alakjában egész Fülöpszálláson 
alólig tart, nyugatról a már említett idősebb törmelékkúpok, melyek 
90—110 m.-re emelkednek a tengerszín fölé, délről az ezekből kifújt futó- 
homokbuczkák határolják. Keletfelé a Duna későbbi folyása itt építette 
ki medrét, melynek maradványai az itteni mocsarak. 
A Duna-Tisza közének alsó szakaszán a löszlerakodás idejében szin- 
tén változások történtek. 
A Kis-Alföld alsó részét borító tóból a Dráva völgyén való lefolyásá- 
nál rendkívül nagytömegű homokot hozott magával, melyet részint út- 
közben, később az alsó tó visszahuzódásával mind tovább keletfelé rakott 
le s a Duna-Tisza alsó szakaszán lévő tóba érve törmelékkúp alakjában 
rakott le. 
A törmelékkúp nyugati szélét a Duna a legújabb időben részben 
újra elhordta, a középső részét, mely a tó közepe felé terült el, a hol a 
fenék mélyebb volt, a második löszhullás anyaga fedte be. A felszinén e 
törmelékkúpból csak egy kis sáv maradt, mely a Duna mai medrének bal 
partján, azaz Apatintól Ujvidékig huzódik. 
A bátai harmadkori mészkő szirtet a lefolyó víz mindjobban el- 
mosta s a Báta— Budafok közötti tó vizének mindig nagyobbodó tömege 
e déli nyiláson talált lefolyást. 
Az első löszréteg lerakodása után már hatalmas mederben ömlik 
itt le a víz a déli tóba. A tó vízszine az aldunai gát fokozatos csökkené- 
sével folytonosan szállt alá s a bátai szoroson áthaladó víz mind seké- 
lyebb vízű tóba jutott. 
A Dráva völgyéből a tóba kerülő hatalmas homoklerakodás torlasztó 
hatása fokozódó mértékben jut érvényre úgy, hogy végre a délnek folyó 
vizet eltéríti eredeti irányától és keletnek, a már előbbi időben lerakódott 
nagy telecskai fensiknak F szorítja neki. 
A régi Dunameder Zombornál huzódott el; a zombori ártézi kút 
szelvénye ugyanis a 9 m. lösz- és 5 m. iöszhomok-takaró alatt fent fino- 
mabb, lent durvább szemű 15 m. vastag homokréteget mutat ki,rY a mely 
az itt lefolyó vízből rakódott le. A durva szemű kavicsos anyagot finomabb, 
X HALAvVÁTS GYULA: A Duna-Tisza völgyének geologiája czímű munkájában, 
329. oldalon a Duna eltérését szintén így magyarázza. 
Xk HALAVÁTS GYULA: Az Alföld Duna-Tisza közötti részének földtani viszonyai. 
M. kir. Földt. Int. évkönyve. XI. köt. 3. füz. 153. old. 
