310 TREITZ PÉTER 
gen áttörő és a Duna völgyébe ömlő vizek raktak le. A homok mozgása 
eészaknyugat-délkeleti s ma is halad még a Tisza völgye felé. Nyugaton 
anyaga még murvás, benne 2—3 mm. átmérőjű szemek is vannak, kelet- 
felé azonban mindig finomabb lesz s Kistelek— Szeged körül !/2 mm.-nél 
nagyobb szemeket már ritkaság találni. 
Végre a Dráva is a mai medrét foglalja el, a Bielo hegyekről le- 
rohanó patakok a Vuka medrét eltolták, azt északfelé szorították, míg fent 
a felső vízfolyás akadálytalanul alakíthatja ki medrét. A Vuka vízveze- 
tése folyton csökken, a Dráváé emelkedik addig, míg a mai állapot be 
nem következett. 
A Duna a bátai mészkőszirtet az alluviumban már annyira elhordja, 
hogy akadálytalanul folyhat egyenesen déli irányban. A Baja alatt lévő 
homokhegyekből kifujt homok a régi medret lassankint annyira feltölti, 
hogy az most már a mélyebben fekvő Dunamederből nem képes többé 
vizet elvezetni s így a víz folyása itt teljesen megszünik, a régi ágakon 
csak a tavaszi árhullámok kis része foly le. 
A Tisza völgyében szintén kialakulnak a medrek s a régi ágak ki- 
fujt porából lösz keletkezik, mely úgy a régi medreket, mint a homok- 
hátakat befedi. 
A Tisza medre állandóan keletfelé mozog. Az észak-nyugati szél a 
medrét folyton homokkal és porral tölti ki s a folyót a keleti medrekbe 
hajtja. Szegednél példáúl a régi meder a homokterület szélén a mai fő- 
medertől mintegy 18 km.-nyi távolságra nyugatra feküdt s innen a hulló 
por és finom homok keletfelé a mai főmederig hajtotta. 
A Duna, de főként a Tisza völgye fokozatosan sülyed, a mi az alsó 
nagyon agyagos rétegek összeülepedése következtében történik. 
A sülyedő felszint pedig a hulló por folytonosan tölti fel, a felszinen 
lévő löszréteg még ma is egyenletesen vastagszik. A régi tavak és holt 
medrek lassanként feltöltetnek és mívelhetőkké válnak. 
A terület talajtypusainak ismertetése. 
A terület talajtypusai. 
Az idősebb korú rétegek termótalaja. A térképen zöldre 
festett idősebb korú rétegek, valamint a hegység szegélyén és a Dunán túl 
fekvő löszdombok felszine, illetve termő rétege kevés kivétellel vörös vasas 
agyag; a hegység lejtőin kissé köves. A vörös agyag erdei vegetátiónak 
eredménye. A magasabb helyeket, valamint a dunántúli dombvidéket erdő 
borította, az erdő humusza savas hatású s az ásványszemeket azon rend- 
kívül hosszú idő alatt, melyben vele érintkezik megtámadja s a könnyeb- 
ben málló vegyületeket felbontja. Magyarország felszini talajain rendkívül 
