318 TREITZ PÉTER 
1840 1856 1884 
1000 rész vizben van : HAUER MOLNÁR — LIEBERMANN 
Kénsavas kalium — K,SO... .. szőtte: vággyéséssetlkenét ps 0-0619 01878 gramm 
a MAST Sz INOS Ez s, VA ZNSÉZ 00956 — — ri 
OAlotkaltúta SEBRÚ Rt AE tt MEL BANT EDE ZONE — 0:2359 a 
Ghilórmatiiumi:e NaCl ils ejdehyzzsúza sz 05724 12383 03423 a 
Saléttomsáavas zmattium, NalNO0 oz ep ezutz a ŰRT -— 070112 a 
SZEnSAVAS NatT1UT I IVa (0 ee 12303 3:1156 05813 4 
a MGONOBTLNA EVIG AG OS ZSZ ZAB 0:3709 0-3536 a 
( CSETE TETTEL EKŐ gét eses géz oe E zatsékbez 00364 0-0371 0-"0800 ( 
( vasoxy dl MOGORB EST HR ESET 00146 070181 — f 
a hithiuta át 0sz des azáne li 2 — 0:0081 e; a 
Phosphorsavas aluminiumoxyd Al (PO), 0 me — 0:0173 a 
Aluminiumoxyd vasnyomokkal .. .. .. .. —— -— 0-0040 ( 
IROVABAN — 008 AE tiszi dts] szbetaz dé Bsz 0OGST 0-0643 0-70020 ( 
OZOTVOSÁANY ASE zek in Eét E ee ea VT ET —- 0-1797 0:1200 ( 
Összesen E. "20 LETANIBZIT E113 7 EDTSTEETBA 
IHEBERMANN szerint a szabad és félig kötött szénsav .. .. .. .. 04110 a 
c tzarójá  kénlnydtosón gets éteze e etess ák 00048 gramm. 
A Palics-tavon átfolyó vizeken kívül még több ér is vezette le a 
felső, magas fekvésű homokterület csapadékvizét, ezek az erek helyen- 
ként kiszélesedtek, elmocsarasodtak s a mocsarak fenekén réti márga 
keletkezett. A réti márga helyenként olyan szilárdan összeálló köőzetté 
vált, hogy belőle épületköveket is faragnak. Ilyen kemény réti mészkövet 
bányásztak egy régi vízfolyás mentén a vasuttól északra fekvő Kővágó- 
nak nevezett területen. 
Az egész területen fekvő tavak ma kizárólag azon csapadékvizekből 
táplálkoznak, a melyek a Szabadka— Kiskőrös közötti homokterületen 
gyűlnek össze. A Telecskai sík térszini magassága e területen 100—-110, 
a homokterület magassága 130 m-re emelkedik. Az alsó vízrekesztő 
márga itt 98 m. t. sz. magasságban fekszik s felette tehát mintegy 40 m. 
vastag homokréteg van, melynek területe körülbelől 50 km? tehető. Az ezen 
területen lehúlló csapadékvizek főrésze a homokon átszűremkedve, for- 
rások alakjaban a lösz határán bukkan fel és a tavakat táplálja. A tavak 
vízszine az esztendők csapadék-mennyiségével emelkedik vagy sülyed. 
A futóhomok vizsgálata arról győz meg, hogy ezt a szél észak- 
nyugatról hajtotta le ide. A Halas—Majsa közötti homok sokkal durvább 
szemű, ott a kifúrásokban 2—3 mm átmérőjű szemcséket is sokat 
lehet találni. Minél inkább délfelé haladunk, a homok szeme annál 
finomabb lesz, a Palics-tó területén lévő homokszemek átmérői 1 mm-nél 
kisebbek s még a kifuvások felszinén sem találunk 1 mm-nél nagyobb 
szemeket. Végre a homok haladását még azon körülmény is mutatja, 
hogy a homok újabban a löszrétegen magán is halad. A Palics-tó és Sós-tó 
között a homok már a löszt mintegy 2 km hosszú, keskeny vonulat- 
ban födi. 
lo ee E ROTGT TT Tt 
