A PALICS-TÓ KÖRNYÉKÉNEK TALAJISMERETI LEIRÁSA. 319 
A homokterületen, a hajdújárási erdőn több helyütt gödrökben lát- 
hatni a régi humusos felszínt, melyet a homok újabban 1—2 m vastagon 
befödött. 
A terület talajféleségei. A feldolgozott terület a lösz és homok 
határára esik s így termőtalajai is két főcsoportra oszthatók. 1. Vályog 
talajokra, a melyek a lösznek mállási terményét alkotják és 2. homo- 
kos talajféleségekre, a melyek a homokterületen alkotják a termő- 
réteget. 
Vályogtalajnak egy olyan termőtalajt mondunk, a mely agyagos 
részében legalább 49/o meszet tartalmaz. A mész az összes humuszsava- 
kat leköti, tehát a vályogtalaj humusza mindig semleges hatású és soha- 
sem lehet savanyú; az agyagrészecskéket morzsákká összeköti s ezért a 
vályog morzsás szövetű talaj, laza, víz és légjárható, nem szárad ki, nem 
repedezik össze és minden időben szántható. Végre miután a humusz 
benne termő humusz, jól is nitrifikál, tehát benne a nitrifikálóképesség 
iránt érzékeny kulturnövények jó sikerrel termelhetők. (Dohány, sörárpa, 
czukorrépa stb.) 
Székes agyag. A mélyedésekben vízállásos lesz a talaj s ennél- 
fogva székes. A székes részeken a talaj, mint minden szódatartalmú föld, 
kötött, vízrekesztővé válik s csak addig terem, mig vizenyős, ha pedig 
megszárad, minden növény kisül belőle. A vizes helyeken összegyűlő 
szóda. erős feltáró hatást gyakorol a föld ásványliszt szemeire, azokat vegy- 
bontja s az agyagtartalmat szaporítja. Végre az oldalakról e mélyebb 
helyekre összegyűlő esővíz is sok agyagrészt hoz le magával s ennélfogva 
a székes agyag agyagosrész tartalma jóval magasabb, mint a vályogé. 
Vályogban 61/29/o; a székes agyagban pedig 10—209/o agyagos 
rész van. 
A talaj szódatartalma termőszékeknél 1— 29/00-en nem emelkedik 
felül, ha pedig a 6 pro millet eléri, akkor már a székes agyag teljesen 
terméketlen és kopár lesz. 
A székes homok sokkal nagyobb szódatartalom mellett is terem 
még, mert a homok víztartóképességénél fogva sohasem szárad ki any- 
nyira, mint az agyag és így nagyobb talajnedvesség mellett a növényhez 
hígabb sóoldat jut, a melyben még meg tud élni. 
Homokos termótalajole. A leglazább homokos talaj a futó- 
homok. Ebben csak 3 9/ agyagos rész van, por- és ásványliszt szintén 3 9/0 
a többi finom és közepes homok, a melynek szemcséi 0-1—0-7 mm között 
váltakoznak. Legtöbb van benne — 54 9/9 — 0-1—0-2 mm között fekvő 
homok. 
A homok színe e területen általában barnás, a mi azon kis vas- 
rozsda rétegtől származik, a mely az egyes homokszemcséket körülveszi. 
Minél erősebb a barnavörös szín, annál termékenyebb a homok és annál 
