320 TREITZ PÉTER 
kevésbé fut az már a szél előtt. A vasrozsdakéreg egy már előzőleg a 
homokot borító humuszrétegnek maradványa. A humusz oxidátiója után 
a humuszban volt vas, mint vasrozsda kiválik s a homokszemek közé 
rakodik le. 
Minél vasasadb a homok, annál nagyobb annak nitrifikáló képes- 
sége, a mely körülmény a futóhomok fő terményének, az itteni szőlők- 
ben termelt bornak minőségét emeli. A futóhomok e vidéken mésztelen, 
csak ott meszes, a hol a szél a felső réteget elhordta s az alsó fehér me- 
szes homok kerül a felszínre vagy oly közel hozzá, hogy az eke azt a 
felső talajjal összekeveri. 
Agyagos homok. A homokterületeket régente erdő borította. 
Az erdő humusza erősen feltárja a homok finom ásványszemeit, agya- 
gossá teszi azt, s ilyen módon agyagos homok keletkezik. Ez a termő- 
talajféleség, mint régi erdőtalaj, teljesen mésztelen, ezért nem mond- 
ható vályognak, bár fizikai tulajdonságai, lazasága, a vízzel szemben való 
viselkedése a vályoggal megegyezik; chemiai összetétele, a humuszának 
minősége azonban elkülöníti tőle. Ennélfogva más lesz a tápanyag igénye 
is ; különösen a reá alkalmazandó műtrágyák, a phosphorsav és nitrogén- 
trágyák alakja kell hogy más legyen. Mig a vályogra superphosphat 
alkalmazható jó sikerrel, addig az agyagos homokon ez a trágya nem 
válik be és itt csak a tomássalak helyén való. 
Székes homok. A semlyékekben, a vízállásos helyeken, fekete 
humuszos talaj alkotja a felszínt, melynek 2—-4 dm vastag rétege alatt 
már a réti márga fekszik. A humuszos rész sötét színét a víz alatt bomló 
növényi részek elszenesedésétől kapja, a humusz t. i. a víz alatt való 
bomlásnál nem ég el, mint a levegő hozzájárulása mellett lefolyó korha- 
dásnál, hanem elszenesedik. A felső humuszos rész itt is teljesen mész- 
telen, az alsó réti márgában azonban 4099 mész van. A székeshomok 
tehát csak ott meszes, a hol az alsó réti márgát az eke a felsőhöz keveri. 
A. székeshomok csak kaszálónak jó, szántóföldnek már mélyebb, 
vizes fekvése miatt is csak száraz években használható, de ilyenkor is 
hamar kisül benne a vetemény. 
Tőzeges terület. A vasúti vonaltól délre, a szegedi út mentén, a 
Ludas-tó felső végével összefüggésben van egy kis semlyék, melynek 
felső 3—4 dm rétege tőzeges homok. A tőzeget főként a Tisza-Duna 
közén, a vízállásos helyeken gyakori mohafélék szárai, továbbá savanyú 
füvek gyökerei alkotják. A szél folyton homokot szór rá, a mely egyrészt 
a területet feltöltve, vízteleníti, másrészt a szerves anyagok bomlását 
elősegíti. Néhány év leforgása alatt az összes szerves rész el fog bom- 
lani s a mai tőzeges terület helyén humuszos fekete homok termőréteg 
marad, olyan, mint a minőt a vasút északi oldalán lévő laposokban ta- 
lálunk. 
