324 DI KOCH ANTAL 
rögök: a petrovaradini Várhegy, a Kamenicától délre emelkedő Brieg 
hegy (304 m) és még több, a lösztakaró alatt elterülő kisebb rög a hegy- 
ség nyugoti végén és Karlovci közelében. 
A redőnyereg déli szélesebb szárnyát az ifjabb képződmények jóval 
kisebb mértékben borítják, mint az északit, különösen a hegység nyugoti 
részében, hol az azt összetevő mészkőpala rétegeken bámulatos gyűrődé- 
sek észlelhetők. A hegységnek keleti felében a déli szárnynak részben be- 
szakadása következtében egy nagy öbölszerű kivágás mutatkozik, egyes 
fennakadt kristályos-palaszigetecskékkel, melyet barnaszéntelepeket tar- 
talmazó, felső-oligoczén rétegek töltenek ki. Ebből következtethető, hogy 
a nevezett beszakadásnak a felső-oligoczén korszakot megelőzőleg kellett 
végbemennie. 
A kristályos palák közé alárendelten diorit, amphibolit és serpen- 
tin-telepek szorulnak, sőt igen alárendelten glaukophankózetek is. Ezek- 
nek legnagyobb része a déli lejtőn van elterjedve; az északin csupán a 
petrovaradini Várhegynek zöldköve tartozik ide. 
E zöldkövet azelőtt serpentinnek tartották, míg 1882-ban Kisparró 
M. zagrebi tanár ki nem mutatta, hogy az zöldkőpala; KocH AnraL tanár 
ellenben újabbi vizsgálatai alapján erősen elváltozott, chloritosodott és 
epidotosodott epidioritnak és dioritnak tartja a kőzeteket. Ezek hatalmas 
telepek alakjában szorulnak a phyllit közé, melynek kétségtelen nyomait 
a Várhegy nyugoti tövében meg is találta. 
A hegység kristályos-palamagvának burkolatát alkotó üledékes kép- 
ződmények közt a palaeozói csoport teljesen hiányzik. A mesozói cso- 
port a triashoz számítható vörhenyes homokkő-palával (ú. n. werfeni 
pala) és sötétszürke mészkővel (guttensteini mész) van képviselve, melyek- 
nek egy kis rögjét az északi lejtőn Beocin felett, egy nagyobb tömegét 
pedig a hegység déli lejtőjén Jazak és Besenovo közt találjuk. 
A jura-systémának nyoma sincs. 
A kréta-szisztéma hatalmas rétegsorral szerepel, melynek alsó felé- 
ben meddő homokkövek és agyagpalák, felső felében ellenben kövületes 
agyag- és márgapalák uralkodnak, s melyek közé messze elnyúló hatal- 
mas serpentin- és trachyt-telepek, valamint kövületes serpentinbreccia 
rétegek is szorultak. A kövületes rétegekben bőven található kövületek a 
nemrég elhúnyt főgeologus Dr. PerHő Gyura meghatározása alapján a 
kréta-systema legfelső emeletére vallanak, holott az alatta elterülő 
meddő rétegek a krétának talán mélyebb emeleteit is képviselhetik. 
A serpentin eredeti kőzetei Kisparió M. és KocÓH A. mikroszkópi vizsgá- 
latai szerint olivin-, olivinbronzit és lherzolit-kőzetek voltak. A trachyt- 
ban Ledinci mellett ezüsttartalmú ólomtelérek vannak. 
Érdekes, hogy a felső-krétakori trachyt, Kisparió M. észleletei sze- 
rint a petrovaradini Várhegy zöld kövébe szorulva is előfordul. A 361 m 
dől átlhesátai 
