A FRUSKAGORA HEGYSÉG GEOLOGIAI SZERKEZETÉNEK VÁZLATA. zta. 
hosszú alagút fúrásánál ugyanis, a nyugoti nyilástól 60 m-nyire a zöld 
kőben egy 55—7 m vastag és tovább 100 m távolságra egy második, 
6 m vastag trachyttelért törtek keresztül. 
A kréta-szisztema legfelső emeletének kövületes rétegei Őereviétől 
délre vannak elterjedve ; annak mélyebb rétegei ellenben a hegység keleti 
részének alkotják a tengelyét és az alacsony lősznyúlványok magvaként 
Karlovci és Óortanovcin át a kréedini Dunapartig elnyúlnak, hol is nagy 
kőbányákban fejtik kőzeteit. 
A legfelső krétarétegek fölött azok leülepedésének folytonossága 
megszakad, hiányozván az egész eoczén- és az oligoczénnek is alsó része. 
A felső-oligoczén-sor széntelepeket tartalmazó sotzka-rétegekkel van kép- 
viselve, melyek — miként már említve volt — kiválóan a hegység keleti 
felének déli lejtőjén mutatkozó öbölszerű beszakadást töltik ki és Vrdnik 
mellett virágzó szénbányászat tárgyát képezik. A hegység északi lejtőjén 
e rétegek nyomait Kamenica és Rakovac környékein szintén megtalálták. 
A Sotzkarétegekre közvetlenül, vagy a hegység nyugoti felében azok 
híjában a legfelső krétakori rétegekre, sok helyen közvetlenül a kristályos 
mészkőpalára is, a neogen-sornak lajtamesze és márgája telepszik tete- 
mes vastagságban és széles felületi övben, mely nyugaton körülveszi a 
kristályos-palamagot, de keleten nem, mivel ott az északi lejtőnek lajta- 
mész öve a Kalakaé-hegygerinezének dunaparti meredek lejtőjén Slanka- 
menig elnyúlik, míg a déli lejtőnek öve Remeta velika klastromnál a lősz- 
takaró alatt eltünik. 
A lajtamészkő széles övét a hegység északi lejtőjén a szarmata 
mészkő és márga jóval keskenyebb szalagja kiséri Slankamenig, sőt PAUL 
szerint Zemunig. A hegység déli lejtőjén csak kétes nyomai vannak hi- 
mutatva Remeta és Görgeteg mellett. 
Igen feltünő a lajtamész és a szarmatakori carithiummész rétegel- 
nek meredek dűlése, sőt a ledincei kőbányában még általbuktatása is a 
hegység keleti felében, de több ponton a szarmata márga-rétegeknek dis- 
cordans lankásabb dűlése is az erősen kiemelt mészkőrétegekhez képest. 
Ezen tektonikai tényekből határozottan következtethető, hogy a szarmata 
korszakban kellett végbemennie annak az erélyes hegymozgásnak, mely 
különösen a hegység keleti felében az összes rétegeknek — a szarmata 
mészkőig bezárólag — fennemlített zavarait, valamint a déli lejtő szén- 
tartalmú felső-oligoczén rétegeinek összetöredezését és gyűrődését elő- 
idézte. Ezekkel szemben a felettök következő ifjabb rétegek a vizszintes- 
tűl csak keveset térnek már el. 
A szarmatakori fehér márga-rétegeken, melyek tehát az erélyes hegy- 
mozgás után ülepedtek le, egyező rétegességgel, az alsó pannoniai (alsó 
pontusi) emeletbe tartozó cbeoéini cementmárgav alig rétegzett, függőle- 
gesen hasadozott vastag üledéke következik, a hegység északi lejtőjének 
