AZ ALDUNAI VASKAPU-HEGYSÉG RÖVID VÁZLATA. 329 
E tömzsök mind többé-kevésbbé lakkolithszerüen feküsznek a kör- 
nyező palahegységben. 
A Kerbelecz nagy granittömzsét, mely pados gránitból és centrális ré- 
szeiben pegmatitokból áll, köröskörül nemcsak gránitos gneiszok, hanem vál- 
takozva amphiboltartalmú gnciszok (telepdioritok), amphibolitok és hornblendi- 
tek egész sora is körülveszi kisebb-nagyobb távolságra, a melyek az újabb 
petrographiai felfogások szerint egy bázisos szélső fácies jelenlétének gondola- 
tára vezethetnek. Valamivel délebbre fekszik aztán a nagy, részben serpentinné 
átváltozott gabbrotömzs, a melyet esetleg a gránitos magma bázisos faciesének 
is lehet tekinteni. A Kerbeleez gránittömzsét és a júczi gabbrot körülvevő 
ezen kristályos kőzeteknek, a melyek Böcgn Jáwos első kristályos palacsoport- 
jába tartoznak, a legnagyobb részét eruptivnak kell tekinteni. Ellenben csak 
kevés kőzet van e csoportban olyan, a melyet contactmetamorphosissal lehet 
megmagyarázni. Az az eset, hogy valamely granittömzsöt ilyen (az első cso- 
portba tartozó) palák vegyenek körül, a centrális zónának a krassó-szörényi 
hegységre eső részében nem ismétlődik többé. A többi lakkolithokat ugyanis rup- 
turák veszik körül, és mélyen beható tektonikai folyamatok következtében 
azok közvetetlen érintkezésbe jutottak a csillámban gazdag palákkal (BöcgH 
János második csoportjával), sőt még a phyllitekkel (BöcgH harmadik csoport- 
jával) is. 
Röviden megemlítem, hogy a kristályos palakőzetek második csoportja 
gránitos palákban, lencsealakú pegmatitos intrusiókban, továbbá ainjiciált és 
contactpalákban gazdag, a mely utóbbiakat helyenként a gránát, staurolith, 
cyanith stb. tömeges föllépése jellemzi. Böckn harmadik kristályos palacso- 
portja végül magába foglalja a kevésbé elváltozott, finoman ránczolt phyllitek, 
graphitos agyag- és guarczitpalák hatalmas seriesét, a melyek között számos 
aplitos és amphibolitos betelepülések vannak. Azonkívül a phyllitek nagy része 
levelesen fellazult és a levelek között aplitosan injiciálódott. 
Nagyon messze vezetne e sorok tulajdonképeni ezéljától, ha az imént 
érintett petrogenetikai viszonyokat tovább fejtegetném; megelégszem itt annak 
jelzésével, hogy Böcgn Hugó dr., tanárral egyetemben más helyen fogom a 
krassó-szörényi hegységből való palás kőzetek egy sorozatának eruptiv, illetve 
contactmetamorph természetét kimutatni. Nagyjából ugyanama viszonyok ismét- 
lődnek a mi hegységünkben is, mint a milyeneket legújabb időben az Alpokban 
felismertek. 
A kristályos alaphegység petrogenetikai viszonyainak újabb időben való 
felismerése az ezen területnek 1878—1892. években történt geologiai térképe- 
zését, mely a BöcgH János igazgatótól 1878-ban felállított három palacsoport 
alapján vitetett keresztül, tektonikailag nem érinti, miután tényleg három, 
származásukra nézve különböző csoportról van szó. Ezek térképeinken területi- 
leg pontosan vannak kijelölve és az alaphegység tektonikai szerkezetéről tiszta 
képet nyujtanak. E csoportos összefoglalás a jövőben is sokáig fenn fog ma- 
radni, még arra az esetre is, ha netalán megkisérlenék a térképen az eruptiv 
betelepüléseknek a contactregióktól való elválasztását, a mi azonban e nehéz 
és kevés jó feltárást nyujtó erdős hegységben bajosan lesz keresztülvihető. 
Földtani Közlöny. XXXIII. köt. 1903. 22 
