338 SCHAFARZIK- FERENCZ 
viátilis természetű sedimenteket Böckn János Szent-Ilonától Ny-ra az 
urgo-aptien mészkő fölött 300 m. magasságban választott ki, a melyek 
agyagból és kavics-ból állanak s genetikailag a neogen és a jelenkor 
közötti időbe esnek. 
Böcxn Jáwos ezen részletes fölvételeivel a jobbparton ezideig csak a 
szerb átnézetes fölvételek eredményei állanak szemben. 
Golubáctól Ny-ra az előbb említett neogén öböl terül el, mely Ny 
felé a magyar medenczével, D felé pedig a Szerbiába messze benyúló 
Morava-öböllel állott összeköttetésben. Golubáctól K-re azután kristályos 
palák fordulnak elő, melyeket a hasonló nevű várrom felé nemsokára 
mészkövek váltanak fel. 
Úgy Zusovró J. tanár geologiai térképe (16), mint a RApovanovió §.- 
tól végzett berajzolások?Y szerint ezen mészkövek Brnjica-ig húzódnak 
és részint a malmba, részint a neocomba tartoznak. 
Tithonmeszek nemcsak a várromtól lefelé jönnek elő, a hol azok 
UHniG (£7,185) szerint a Perisphinctes eudichotomus, Zirr., Simoceras sp. 
és az Aptychus lamellatus, Vonrrz-tól vannak jellemezve, hanem Toura 
szerint (18.115) a várormon fölülis, a hol azok jól felismerhetőleg egy 
nyereggé vannak felboltozva. A golubaci rom Tovna szerint neocom mész- 
kövön áll, a melyben caprotinákon kivül orbitulindak is igen gyakran talál- 
hatók. Az éppen említett mészkövek fekvőjében Zusovió tanár helyenkint 
még a doggert (16,85), st még a liast is sejti. K felé világosan felismer- 
hető az, hogy az eddig tárgyalt egész complexus, hasonlóan mint a bal- 
parton, a gránittal határos. 
A felsorolt képződményeken kivül még az ú. n. cbanatitzónad kép- 
viselői említendők fel, a melyek a szerb oldalon két, andesttnek jelölt 
tömzsben a tithon- illetve a neocom-meszeket áttörik. I 
E rövid leírásból láthatjuk tehát, hogy a Golubac és Brnjica között 
levő hegység semmi más, mint a ljuborazsdiai gránit és a Lokva injiciált 
palái között fekvő mészkővonulatnak a magyar oldalról való direkt foly- 
tatása. E vonulat összes kőzetei közül a coronini szarúköves tithonmész 
az, mely a Duna erosiójának legsikeresebben ellenállt. Ez a mészkő nem- 
csak a Babakaj-szirtet alkotja, hanem azon sziklagátat is, a mely a folyam- 
nak mélyebbre való bevájását ezideig megakadályozta. Mindezek daczára 
ez a hely mégis elég mély, hogy a hajózásra akadályt ne képezzen. 
Ómoldovától mintegy 7 km-nyire ÉK-re Újmoldova községet érjük, hol 
már a rómaiak gazdag rézbányákat (chalkopyrit, pyrit, malachit, azurit) mível- 
kX Kötelességünknek tartjuk e helyen megjegyezni, hogy igen tisztelt szerbiai 
szaktársaink, és p. ANTULA J. DIMITRIE dr. állami geclogus, RADOVANOVIÓ SVETOLIK dr.,, 
UROSEvIÓ SAVA és Zusovió Jovaws tanár urak, a mellékelt térkép szerkesztéséhez a 
Duna jobbpartján végzett átnézetes fölvételeiknek kartographiai eredményeit köszö- 
netre méltó készséggel rendelkezésünkre bocsátották. 
