AZ ALDUNAI VASKAPU-HEGYSÉG RÖVID VÁZLATA. 339 
tek, a melyek azonban a népvándorlás idejében abbamaradtak. A török hábo- 
rúk befejezésével a passarovici (a mai Pojarevats) békekötés után SaAvoxar JENŐ 
sokat tett úgy e bányászatnak, mint a pekvölgyinek fölsegítésére, de azt még- 
sem sikerült oly fokra emelnie, mint a rómaiak idejében volt. A mikor az- 
után 1854-ben az osztrák-magyar államvasút-társaság a krassószörényi uradal- 
mat megvette, a réztermelést csakhamar beszüntette és a fősúlyt a kénes 
érczek termelésére fordította, a miket az 1859-ben Újmoldován felállított 
kénsavgyárban dolgozott fel. Miután pedig a 90-és években a rossz gazdasági 
viszonyok miatt a kénsavat nem tudták kellően értékesíteni és az érczek 
termelési költsége növekedett, 1898-ban a bányászatot s a reákövetkező évben 
a kénsav-gyárat is ideiglenesen beszüntették. A legfontosabb bánya Moldován 
a németvölgyi Suvarow-bánya, a melyben négy nagyobb ércztömzsben dolgoz- 
tak; ezek D-ről É-felé a következők: Suvarow-, János evangelista-, Fridolin- 
és Helena-tömzs. E tömzsök túlnyomóan magnetitből és pyritből állottak, 
ellenben a rézérezek csak alárendelten fordultak bennük elő. Az érczek selen- 
tartalmúak, a miért a kénsavgyár kamaráinak iszapját egykor e tekintetben 
értékesíteni lehetett. A Florimunda-bányában realgár és auripigment jött elő ; 
az egyes régi bányaművek megnevezéséből azonban helyenkint ólom- és ezüst- 
érczek egykori előfordulására is lehet gondolni. Miután a moldovai bányászat 
még teljesen nem semmisült meg és terményeit jelenleg jobban lehet értéke- 
síteni, mint eddig, a nevezett társulat ezekben most újból fölveszi az üzemet. 
A Babakaj-szikla jelöli meg bizonyos tekintetben a sellőkben és kata- 
raktákban oly gazdag Duna-szorosnak tulajdonképeni kezdetét, a miért ezen 
pontnak régtől fogva nagy strategiai jelentőséget tulajdonítottak. A rómaiak 
mindkét oldalon castrumokat építettek és a török háborúk idejében a két 
szembenfekvő vár: (Galambócz (a mai Golubac) és a balparton Lászlóvára 
épült, a melyekhez számos véres hőstett emléke fűződik. Végül meg lehet 
még jegyezni, hogy a Golubaci várrom mészsziklájában több barlang van, a 
melyek közül a legnagyobbik a Duna vizének elöntése miatt csak nehezen 
hozzáférhető (13,5—-5). 
Most a ljuborazsdiai gránitvonulathoz jutunk. A felületén mállott, de 
a jobb feltárásokban szép, közép- egész öregszemcsés feher vagy vöröses 
színű biotitgranit ez, melyben gyakran aplitos erek lépnek föl. Hosszú 
vonulat alakjában Ponyászka vidékéről (Stájerlaktól K-re) DDNy-i csapás- 
sal közeledik a Dunához és azon át is nyúlik. Zusovró, TOULA és RADOVANO- 
vió vizsgálatai szerint a granit a szerb oldalon is hasonló kiképződésű és 
kiterjedésű mint a magyar parton.? 
E gránitvonulat egyszersmind fontos geologiai határt képez, a meny- 
nyiben a Meszes mészkővonulatát (IX) a kristályos palákból álló Almás 
vonulattól (— a Surián vonulat folytatásától) elválasztja. 
X A tripicsevoi szakszerűen mívelt kőbányában világosszürke öregszemcsés 
gránititet fejtenek. (NaGy Dezső: Közlemények a budapesti m. kir. József-műegye- 
tem technikai laboratoriumából, II. füz. 1897. p. 22). 
