AZ ALDUNAI VASKAPU-HEGYSÉG RÖVID VÁZLATA. 347 
nyujtott a hegységből érkező patakoknak, hogy a lerombolt mészkőfal 
mögötti laza neogenkorú lerakódásokat, valamint az alattuk levő lágy 
liasagyagpalát szintén kikotorhassák. Így keletkezett a Duna kezdemé- 
nyező erosiója, majd pedig a dubovai Valea satuluj és a Karasevácz pa- 
takok rákövetkező kotrása által nemcsak az üstszerű dubovai öböl, hanem 
. egészen hasonló módon az ogradinai völgytágulat is. 
Ezen völgytágulások igen éles ellentétben vannak a Kasan szük és 
még rövid idő előtt járhatatlan szorosával. Hogy mennyire járhatatlan 
volt ez utóbbi, mi sem bizonyítja jobban, mint az a körülmény, hogy a 
sziklába vájt pompás Széchenyi-út létesítése előtt az említett faluk között 
a közlekedés a mészkőszirtek mögötti liaspala-nyergeken át vette útját. 
. Meg kell továbbá még a Kasan terület belvizeinek működéséről is 
néhány szóval emlékezni. 
A mint az ÉNy-ról érkező patakok a kristályos palák alsó csoport- 
jának küszöbét elhagyták, oly hosszanti depressióba értek, mely az emlí- 
tett gneiszöv és a Kasan tithonmész-vonulata között, a felső csoport 
zöldpalái és a liasagyagpalák zónája területének egy részét foglalta el. 
"A patakok vize ilyen körülmények között tóvá duzzadhatott, annyival is 
bizonyosabban, mivel azelőtt a mészkőfal Dubovánál még áttörve nem 
volt. De egyúttal megkezdődött a feltöltés munkája is, úgy hogy idő- 
vel az egykori tó mélyedését szürke és vöröses agyag, homokos és ka- 
vicsos agyag és homokkő-coneretiókat tartalmazó homokrétegek foglalták 
el. A Dubova Ny-i végénél D-ről benyiló árokban a vöröses agyagban 
csinos harasztfélék lenyomatai találhatók, melyek SrauB MóRkrcz dr. 
meghatározása szerint egy Ptleris an n. sp.-nek felelnek meg; a homok- 
ban pedig imitt-amott ujjnyi vastag barnaszén-nyomok figyelhetők meg. 
Egyéb szerves maradványok azonban, sajnos, nem fordulnak elő. 
A szóban forgó lerakódások korát ennélfogva biztosan nem állapít- 
hatjuk meg. Ha tekintetbe veszszük azonban, hogy a Duna áttörésének 
nagy munkája a plioczénkor végén indult meg, főrészben pedig a dilu- 
vium idejére esik, s hogy a dubovai mészkőfal legvalóbszinübben már a 
diluvium idejében pusztult el, az említett kis medencze édesvizi rétegei- 
nek már ezt az időpontot megelőzőleg kellett lerakódniok, mivel a tó ezen 
partjának beszakadása a patakok hordalékának további lerakódását 
ezentúl nemcsak hogy lehetetlenné tette, hanem ellenkezőleg, azon percz- 
től kezdve a meglevő rétegek erózióját maga után vonta. Szem előtt 
tartva ezt a valószinűséget, a szóban forgó lerakódásokat tehát legalább 
is plioczénkorúaknak kell tekintenünk, de azért természetesen nincsen 
kizárva esetleg valamivel régibb kora sem ; a térképen a mediterrán szint 
kapták. 
A dubovai öbölben megismerkedtünk a Duna romboló és a két 
dubovai patak erodáló működésével, a mely együttes erőkifejtésnek a du- 
23. 
