348 SCHAFARZIK FERENCZ 
bovai öböl létrejötte köszönhető. Érdekesnek találom továbbá ama szintén 
nem csekély munkára is rámutatni, mit a hegységből érkező patakok a 
mészkővonulat más pontjain végeztek. Bámulatra ragad bennünket 
ugyanis a Mrakonya, mely a Csukár-mik 750 m széles és 311 m magas 
mészkőtömegét közvetetlenül a Dunába való beszakadása előtt a szó leg- 
szorosabb értelmében átfürészelte. S már karsztjelenségnek kell betud- 
nunk azon tüneményt, hogy az idáig vigan csörgedező hegyi folyócska 
a mészkőöterületre érve, egyszerre csak eltünik s a száraz meder mészkő- 
törmeléke alatt elrejtve föld alatt keresi útját a Dunához. A száraz me- 
derben különben csak a tavaszi nagy vizek idején vagy felhőszakadáskor 
szokott a megnőtt árnak egy része lefutni. 
Még csodásabb a Ponikova, mely a Csukár-maré Ny-i szélén a mész- 
kőnek egy odujában tünik el, hogy csak a hegy túlsó K-i oldalán tünjék 
ismét föl s a Széchényi-út alatt folyjon bele a Dunába. Egyes barlangok, 
nevezetesen a Széchenyi-út mentén ismeretes Ponikova, Denevér- és 
Veteráni-barlang, továbbá kisebb-nagyobb dolinák fent a plateauk tetején 
még inkább eszünkbe juttatják a Karszt-hegység sajátságait. 
A folyóvíznek ilyen régi nyomaira azonban nemcsak a mészkötömeg 
belsejében, hanem még annak tetején is akadunk. A Csukár-mik tetején, 
a tithon mészkő. 311 m magas plateauján ugyanis egy guarzkavics-folt 
fordul elő, mely helyzeténél fogva mindenesetre feltünő és minden való- 
szinűség szerint a plioczén fluviatilis jelenségének egyik maradványa. 
Tekintsük már most magát a Dunát. 
A mikor a júczi sellőt, Magyarország ezen legdélibb pontját elhagyjuk, 
a folyam hirtelen BÉK-nek fordul. Folyása a Kasan-szorosig meglehetősen egyen- 
letes, medre 600—1200 m széles és alacsony vízállásnál 136—138 m mély. 
A jobb oldalon fekvő (Golubinje és a baloldalon levő Tiszovicza mellett elha- 
ladva, a bal part Plavisevicza nevű helysége közelében a Nagy-Kasan-hoz 
érünk. Itt látható a SzécHEwyr-tábla, melyet az 1833—1837-ig épített s később 
létesítője, SzácHEnyri Isrvás gróf után elnevezett nagyszabású, mű-út merész 
kivitelének emlékére helyeztek el. 
A Kasan-szoros mészsziklái annyira hirtelen emelkednek ki a vízből 
és különösen a jobb parton oly magasra merednek, hogy a 170 m-re (! 
összeszűkített bejárást az első pillanatra alig veszi észre az ember. Néhány 
pillanat múlva hajónk a szorosban van, melynek merész sziklafalai Norvégia 
legvadabb fjordjaival vetekednek. Az óriás víztömeg, a melynek itt át kell 
nyomulnia, a medret mélyíteni igyekezett, hogy azt, a mit a folyam szélessé- 
gében veszített kipótolja s ilyen módon 20—50 m-es mélységek keletkeztek. 
E mellett, a víz esése nem valami nagy, csupán 0-"36 m km-enkint, úgy hogy 
a hajózást nem akadályozza. Ugyanilyen viszonyokat találunk a dubovai kiöblö- 
södés után a Kis-Kasan-szorosban is, a hol a folyam szélessége 180—300 m. 
Történelmileg is nevezetes a Kasan-szoros, a mennyiben 1692-ben és 
másodízben 1788-ban az osztrák csapatok a törököknek a Dunán való fölfelé 
