352 SCHAFARZIK EERENCZ 
építési felügyelőt, küldötte ki, hogy a legutóbb előterjesztett terveket behatóan 
megvizsgálja, a víz alatt LAvER módszere szerint próbarepesztéseket eszközöljön 
és valamennyi szabályozási munkálatról költségvetést dolgozzon ki. WALLANDT 
a külföldi szakértők tervét lényegesen meg is változtatta és többek között a 
Vaskapúnál tervbe vett zsilipes csatorna helyett a folyam medrében létesítendő 
nyílt csatorna mellett foglalt állást, a mint azt a nemzetköziek 1873-ban java- 
solták. WaALtawxpT miniszteri tanácsos tovább is a szabályozás élén maradt s 
miután az elhalt BaRoss GÁáBoR miniszter megbízásából, a ki ezt az ügyet nagy 
buzgósággal vette kezébe, körülvéve hazai mérnökök derék gárdájától, mind- 
azon előmunkálatokat megtette, a melyek ily nagy műhöz szükségesek voltak : 
a szabályozási munkák pályázat utján egy társas vállalatnak adattak ki, a 
mely HaJpnú Gyura magyar folyammérnökből, LurTHER Hucó braunschweigi 
gépgyárosból és a berlini Disconto-Bankból állott. A vállalatban annyiban 
történt változás, hogy egy idő mulva Haspú Gyura helyére Rupsics GyYöRGY mér- 
nök lépett, mint a czég fölhatalmazott igazgatója, a ki e helyen a szabályozás 
befejezéséig végig megmaradt. 
A munka ünnepélyes megkezdése a bel- és külföldi diplomatia jelen- 
létében 1890 szeptember 18-án történt meg. Valamennyi munkálatot 1895 
deczember 31-ére kellett volna befejezni, a mi nagyjából meg is történt, de 
azért mégis bele telt még néhány év, a mig az egész szabályozás és több előre 
nem látott dolog is elkészült. 
Nagyon messzire vezetne, ha a majd egy évtizedig tartott szabályozás 
részleteibe bocsátkoznánk. Elégedjünk meg tehát annak följegyzésével, hogy 
mindenek előtt az eltávolítandó sziklarészeket külön kutató hajókkal (a buda- 
pesti Danubius hajógyár rendszere szerint) pontosan fölvették. Erre azután a 
legujabb szerkezetű fúró és repesztő-hajók (INGERSorL rendszere) működése 
következett, mi alatt electromos vezetékkel a fúrólyukakba lebocsátott dinamit- 
töltények egész sorát sütötték el. Azonkívül óriás ütőkosok-kal ellátott hajók 
is dolgoztak egyes szikláknak víz alatt való szétzúzásával, míg különböző kotrók 
a meglazított kövek eltávolítását végezték. Végül a kutató hajókkal az ellen- 
örző mérések ejtettek meg. 
A partok mentén számos ponton, nevezetesen a szerb parton, élénk 
kőbánya üzem fejlődött ki, mely a különböző gátak emelésére szükséges ter- 
méskövek óriás menyiségét szolgáltatta. 
Csupán a Vaskapú (a Prigrada pad) mélyítése történt egész sajátos 
módon. A mélyítendő szakaszt ugyanis egész kiterjedésében elzárták a folyam- 
tól, mire azután a mélyítést az emelt gátak között kőbányaszerűen végezték. 
A következőkben röviden felsorolom a Dunaszabályozásnak most már 
néhány éve befejezett tárgyait (34). 
1. A Sztenka szabályozása. Miután a Sztenkán valami túlságos vízesést 
ellensúlyozni nem kellett, megelégedtek azzal, hogy a medrében 1800 m. 
hosszú csatornát létesítsenek, melynek feneke 60 m. széles és fenékmélysége 
az észlelt legkisebb vízállás alatt 2 m. Ez a csatorna ívalakú s készítése al- 
kalmával összesen 18,030-64 m?" sziklát kellett kirepeszteni. 
2. A Kozla-Dojke szabályozása. Hogy a sziklapadok eltávolíttassanak 
s a víz egyenetlen esése kiegyenlíttessék, egy 3500 m. hosszú, szintén ívalakú 
