AZ ALDUNAI VASKAPU-HEGYSÉG RÖVID VÁZLATA. HD 
csatornát kellett körülbelül a folyómeder közepén kirobbantani. Fenekének szé- 
lessége 60 m., mélysége a legkisebb vízállás alatt 2 m. A robbantással eltávo- 
lított sziklatömeg 85,750-92 m?, a kotróktól fölszedett laza anyag 182,000 
m-t tett ki. 
3. Az Izlás-Tachtália sellők szabályozása. Ez a Dunaszakasz tulajdon- 
képen három sziklapadot rejt magában. Fent az Izlás sziklapadot, a melyet 
SZÉCHENYI a sRettenetesv-nek nevezett el, lejebb a Nagy-Tachtáliát és lent, 
már a Greben csúcs felé a Kis-Tachtáliát vagy Vlas sziklapadot, melyek 
mind a hárman porphyrkonglomeratokból állanak. 
Mind a hármat együttesen tették hajózhatóvá egy 3500 m. hosszú, a 
szerb part mentén elhúzódó csatorna kimélyítésével, a mely munkánál 32,266-80 
m?" szilárd sziklát repesztettek és 66,136 m? laza anyagot kotortak ki. 
4. A szviniczai szakasz szabályozása. A Greben alatti, Vrany nevű 
sziklapad a Duna medrében levő többi szaruköves tithonmészsziklával együtt, 
le Szviniczáig oly jelentékeny hajózási akadályt képezett, mely a folyam sodrát 
a 2-2 km. széles Dunában annak közepére, tehát körülbelül 1 km-re szorította 
el a magyar parttól. Miután föl lehetett tételezni, hogy a folyam medrének a, 
felső szakasz egyenes folytatásában eszközölt alkalmas összeszükítésével, tehát 
egy a Grében csúcstól Milanovacig érő duzzasztó gát beépítésével a Vrány- 
szviniczai sziklameder magasabb elárasztását el lehetne érni: a folyamot duz- 
zasztó gáttal kb. 500-re tényleg össze is szükítették. A kifogásolt folyamszakasz- 
ban azonban a vizniveau emelkedése nem következett be teljesen a remélt 
mértékben, úgy hogy annak fenekén Szvinicza felé még egy 1200 m. hosszú 
csatornát is ki kellett robbantani, mialatt 13,328-:9 mm?" sziklát robbantással, 
64,323 m? lazitott anyagot pedig kotrás utján távolítottak el. 
Az 58 m 6 hosszú, complicált és két, összesen 2:5 km hosszú haránt- 
gáttal megerősített duzzasztó gát feltöltésére 495,206 m? kőhányás és 65,299 
m? burkoló kő volt szükséges. 
A víznek a Greben-Milanovaci gáttal való felduzzasztása fölfelé is kedvező 
hatást gyakorolt, különösen a nagy Tachtália esésére. 
5. A Júczi sellő szabályozása. A Vaskapú után az egész Aldunán a 
Júezi sellő volt a legyeszedelmesebb. Egyrészt a gabbroból álló sziklapadjai, 
másrészt pedig a kis vízállásnál beállott túlságosan gyors folyás okozták a 
veszedelmet, mely utóbbi csak magasabb vízállásnál mérséklődött valamennyire, 
a mikor a víz lejebb, a Kasan szorosban megtorlódott. Így tehát a fenéken 
egy csatornáról kellett gondoskodni, a melyet 60 m szélességgel és 2 m mély- 
séggel 1000 m hosszúságban el is készítettek, továbbá gáttal megfelelően föl 
kellett duzzasztani a vízet is, hogy türhető esés álljon elő. Miután ebben az 
esetben csak az alacsony vízállással kellett számolni, elegendő volt a duzzasztó 
gátat csupán 0-5 m magasra a legkisebb vízállás fölé építeni, úgy hogy az 
magas és közepes vízálláskor tulajdonképen a víz fölszíne alatt van s így nem 
is látható. 
A csatorna létesítésénél 29,95897 m? szilárd sziklát robbantással és 
70403 m" laza anyagot kotrással távolítottak el. 
Az említett duzzasztó gát feltöltésére 97,605 m" kőhányas volt szükséges. 
5. A Vaskapú szabályozása. A Prigrada pad elejétől fogva az Alduna 
sEZZ, 
