356 SCHAFARZIK FERENCZ 
követve ÉÉK-i irányban román területre húzódik át, mig a másik ág 
Bogoltinon, Kornyréván és Ruskán át É-i irányban eléri a Szarkó-hegy- 
séget, a hol egyelőre végződik is. Ezen üledékek Ny-i elágazásában az 
eddig említett kőzeteken kívül még a karbonszisztema mészköveit és agyag- 
paláit találjuk, a melyekhez számos porphyrkitörés is csatlakozik. 
Ezen tájékoztató bevezetés után tekintsük most azon kőzeteket, a 
melyek Herkulesfürdő közvetetlen környékét alkotják. (LD. a IX. táblán 
lévő térképecskét és az alatta lévő szelvényt). 
1. Palás kristályos kőzetek területünk legrégibb képződményei. Na- 
gyobb tömegben a Sesemin gerinczet képezik, mely a Cserna jobb part- 
ján, a vasuti állomással szemközt kezdődik s innen, 800 m. magasságra 
emelkedve, D-ről É-felé húzódik. Uralkodó kőzete fehéres, eléggé vékony- 
palás orthogneisz, melyben a földpát és kisebb mennyiségű guarecz, finom- 
szemű elegye vékony rétegecskéket képez. A földpát kétféle: orthoklas 
és plagioklas. A guarcz rendesen igen alárendelt mennyiségben jön elő 
s a fehér csillám is ritka kőzetünkbeu. Csak itt-ott találunk fehér csillám- 
ban gazdagabb változatokat. E sokszor aplitosan és felzitesen tömött gnei- 
szok mellett a gerinczen alárendelten, egyes vékony közbetelepüléseket 
alkotva amphibolitok és amphibolgneiszok is mutatkoznak. Ez a gneisz- 
vonulat É-i folytatásában Bolvasniczánál zöldes chloritgneiszokba, sőt 
helyenkint phillitekbe való átmeneteket is mutat. A geologiai térképen 
mindezen kőzetek Böcxkn Jávos harmadik csoportjába soroztattak. 
A kristályos kőzetek egy másik előfordulása a Cserna-völgyben min- 
denütt a legnagyobb depresszió mentén található. Keskeny vonulat ez, 
melynek első nyomaira a felső Cserna-völgyben a Pojana Bulzán aka- 
dunk. E kőzetek nagyobb tömegei előfordulnak továbbá még a Pojana 
Kosaristetől É-ra vezető út mentén, valamint a Cserna jobb partján s a 
Pojana Priszaka északi részén, a honnét — ismét a balpartra átcsapva — 
keskeny, de szakadatlan vonulat alakjában a Gyógyterem épülete és a Do- 
mogled lába között egészen a Major közelébe húzódik, a hol a diluviális 
törmelék alatt egyelőre nyoma vész. Nemsokára azonban ismét feltünik 
e vonulat Pecseneskán fölül a mészkőfal lábánál s a midőn a Sztozsir és 
Padjes közötti alacsony nyergen (321 m.) áthúzódik, egyszersmind meg is 
szakad, hogy azonban Börzától K-re a Jauska-hegy keleti oldalán a délfelé 
lenyuló fehér vízmosásokban ismét mutatkozzék. E vonulat csak 250— 
500 m. széles és csak egyetlen ponton szélesedik ki mintegy 174 Km.-re, t. i. 
a Stretku nevű gerinczen, mely a chét meleg forrás, -tól KÉK-re fekszik 
s a melyen át a Hurkuluj nevű 1123 m. magas mészkőöszirtre gyalogös- 
vény vezet fel. 
Petrographiailag ez a zóna az előbb említett kristályos területtől 
annyiban tér el, hogy úgyszólván kizárólag fehér muskovitos csillám- 
palából és muskovitos gneiszokból áll. Helyenkint pegmatitok is talál- 
