AZ ALDUNAI VASKAPU-HEGYSÉG RÖVID VÁZLATA. 3597 
hatók ; amphibol-közbetelepüléseket pedig csak két ponton lehetett igen alá- 
rendelt mennyiségben kimutatni, nevezetesen Pecseneska községtől K-re. 
Miután ezen említett, főkép csillámpalákból álló kristályos kőzetek a 
kristályos paláknak úgy a harmadik, mint az első csoportjától eltérnek 
és aránylag a másodikkal egyeznek még legjobban, bizonyos fentartással 
BöcgH JÁNnos második csoportjába soroztuk. 
Végül megemlítendő még a magyar-román határon levő Pojana 
Balta cserbulni és a Vurvu grabanak, mint a kristályos palák utolsó elő- 
fordulásai; két kisebb folt ez, mely a hatalmas malmtakaró alól bukkan 
föl. Börza és Toplecz községek határában ismét nagyobb összefüggésben 
lépnek föl ezek a palák, a melyeket már a legfiatalabb. csoporthoz lehet 
számítani. 
2. Granilit. Ha a fürdőtelepről a ushét meleg forráss-felé haladunk, 
akkor körülbelül a fele úton gránitot találunk, a melyet innét az említett 
forrásokig követhetünk. Ez többé-kevésbé vörösszínű, gyakran a mállás 
következtében kifakult biotitgránit vagy granitit, a mely némelykor a 
benne hüvelykujj vastagságban előjövő orthoklasoktól valósággal porpby- 
rossá válik. 
A uahét forrásiv meleg vize ebből a granititból, még pedig ennck 
egészen a keleti széléből fakad. Innét kezdve a gránitit a Csernának csn- 
pán csak jobb partjára szorítkozik, a hol mintegy két km.-re szélesedik ki 
s megszakítás nélkül a Pojana Bulzával szemben fekvő pontig követhető. 
Innét fölfelé a Cserna völgyében, a Czéznán fölül azonban már csak 
egyes foltokban bukkan elő a mesozói üledékek takarója alol. 
Egészben véve hatalmas tömzszsel van dolgunk, mely D-felé ki- 
élesedik, É-felé szintén elkeskenyedik és egyszersmind egyes részekre 
szétdarabolódik. 
Ezt a gránittömzsöt úgy K-i, mint Ny-i oldalán vetődések határol- 
ják, míg azonban a Ny-i peremén feltűnő szabályossággal a malm-mészkő 
egy keskeny vonulata simul hozzá, addig a K-i oldalán a kristályos palák 
keskeny vonulatai kisérik. Ez utóbbiakat azonban több ponton részben 
palaeozoos, részben mesozoos üledékreliktumok födik el. 
3. Diasverrukano. Úgy Mehádia, mint Herkulesfürdő környékén oly 
vörösszínű konglomerátok és palák fordulnak elő, a melyeket stratigraphiai 
helyzetüknél és petrographiai szerkezetüknél fogva legjobban a svájczi 
verrukanoval vagy sernifittel lehet összehasonlítani. Ezek részben durva 
konglomerátok, részben arkosahomokkövek, részben pedig vörös palák. 
A konglomerátot főkép gránit-, kristályos palatöredékek és porphyrit- 
darabok alkotják, a melyeket sajátságos, apró guarcz- és földpáttöredéke- 
ket tartalmazó, élénk vörös-barnaszínű agyagpalás kötőanyag ragaszt 
össze. Máskor a nagyobb darabok hiányoznak és a kőzet inkább durva 
homokkőhez hasonlít, végül jól és vékony lemezesen hasadó vöröses 
