AZ ALDUNAI VASKAPU-HEGYSÉG RÖVID VÁZLATA. 359 
a mészkőfal lábánál megszakítás nélkül a Hurkuluj-magaslat ÉNy-i mellék- 
hátáig, a Sötretkuig húzódik. 
E palák egyszersmind a malm-mészkövek fekvőjét képezik, a mi 
abból is kitünik, hogy a balparti magasan fekvő mészkőterület minden 
mélyebb árkában ismételve felbukkannak. Ily módon fel vannak tárva : 
a Fontana mosiuluj nevű kis réten, az Ogasu kosiulujban, valamint 
az ország határáig terjedő elágazásokban, továbbá a Suha Padinaban 
egészen föl a határon fekvő Pojana kosiu-ig, a Stara Pogaran s végül a 
Domogled K-i lábánál fekvő Pojana mosuronen s az ennek közelében fekvő 
árkokban. 
Ha a toplecz-börzai kristályos palaterületből ÉNy-i irányban haladunk 
a Domogled mészkő-plateauja felé, akkor a gneiszra fekete agyagpalákat 
s ezekre mészköveket látunk települve. 
E palák stratigraphiai helyzetének megitélése igen nehéz, mert orga- 
nikus maradványok, azaz kövületek, teljesen hiányzanak belőlük. Azok a 
kutatók, a kik eddig Herkulesfürdő környékének geologiai viszonyaival 
foglalkoztak, ezeket a palákat a mehádiai völgynek szintén fekete agyag- 
márga paláival hasonlították össze. 
A jablniczai hídnál Mehádia környékén előjövő kövületeket már 
KocH Awrar dr. és TIerze EwiL ismerték és felső liaskorúaknak hatá- 
rozták meg. Azóta a mehádiai vonulatnak más pontjain is találtak fossiliá- 
kat, még pedig a lias képződmény alsóbb emeleteiből. Dél felé a mehádiai 
liaspalák a cKulcso északi oldalán végződnek és így a herkulesfürdői pa- 
lákkal nem függnek össze; de hasonló pretrographiai kifejlődésük, vala- 
mint tágabb határok között hasonló stratigraphiai helyzetük mégis arra 
jogosítanak, hogy a herkulesfürdői palákat is általánosan liaszkorúaknak 
vegyük. 
Az agyagpaláknak a kristályos palák közé gyűrt ezen vonulata azért 
is fontos, mert Herkulesfürdő valamennyi hőforrása, kezdve a Lajos-for- 
rástól le egészen a Ferencz-forrásig, mind belőle fakad. 
ZSIGMONDY BÉLA, a ki a SzápÁRYy-fürdő számára a 27453 m. mély 
artézi kutat fúrta, följegyezte, hogy az említett mélységig mindig csak 
fekete agyagpalában mozgott a fúró. 
6. Diabastufa. A liaskorúnak tekintendő herkulesfürdői palákkal 
szoros összefüggésben állanak a többé-kevésbbé regenerált diabastufák, a 
mennyiben — különösen Herkulesfürdő és Pecseneska között — állandóan 
az agyagpalák fedőjében mutatkoznak. Közvetetlenül fölöttük a malm- 
mészkövek következnek. 
A diabastufákra vonatkozólag megjegyzendő, hogy ezek helyenként 
diabas-porphyritdarabokat zárnak magukba, a melyek itt-ott még diabas- 
mandulakőszerűek is. 
Hogy honnan származnak e diabastufák, az hosszabb ideig rejtély 
