360 SCHAFARZIK FERENCZ 
volt, a részletes geologiai felvételeknél azonban sikerült magát az eruptiv 
diabast Korniaréva határában a Topla-völgyben megtalálni, a hol ez szá- 
mos telérrel töri át a liasformatiót. 
8. A malm-korszak mészköve. Ez azon képződmény, mely e vidék 
látogatóinak leginkább szembeötlik. Ez a mészkő képezi Pécseneskától ki- 
indulva a Koller (687 m.), Solymos (777 m.), tovább Í-ra a Domogled 
(1100 m.), Suskuluj (1200 m.), Hurkuluj (1128 m.), Kosiu (1105 m.), Kis- 
Jelenicz (1123 m.), Nagy-Jelenicz (1303 m.) nevű szakadékos és többnyire 
kopasz csúcsokat. 
Ez alkotja továbbá a Cserna-völgyet kisérő azon néhány száz méter 
magas, meredek sziklafalakat is, a melyek valamelyik átellenben fekvő 
magaslatról messzire feltünő fehér szalagként követhetők. 3 
E mészkő szine a hófehértől a sötétszürkéig változik és itt-ott — de 
csak ritkán — szarukő is található benne. Általános csapása DDNy—ÉÉK 
vagy DNy—ÉK, ennek megfelelőleg dülése majd ÉNy-i, majd pedig DK-i, 
a miből következik, hogy kisebb-nagyobb hullámos redőket képez. 
Fekvőjét a fekete, liaskorúnak tekintendő agyagpala képezi, a mely 
a mészkővonulat plateauján a mélyen — de még mindig 800—900 m. 
magasságban fekvő — szakadékokban bukkan elő. 
Itt megemlítendő, hogy különösen a Hurkulujon és a Hunka-Kamena 
között igen gyakoriak kisebb-nagyobb dolinák, s hogy számuk száznál 
többre tehető. A Domogled vidékéről sem hiányoznak a dolinák, ámbár 
itt csak szórványosan lépnek föl. Sok helyütt látható még az is, hogy a 
csapadékvizek a mészkő és pala határán, az előbbin levő lyukakban eltün- 
nek, hogy azután más helyen ismét napfényre kerüljenek; valamint 
azonkívül gyakoriak a barlangok is. 
Ez a dombos és egészen az ország határáig húzódó mészkőplateau a 
Domogled déli oldalán hirtelen összeszűkül, a honnan kezdve csak két kes- 
keny vonulat alakjában kiséri a liaszpalákat DDNy-i irányban Toplecz felé. 
Egészen eltérő dolgot látunk a Cserna jobb partján, a mennyiben 
mészkövünk ott nem összefüggő takaró, hanem egy meredeken felgyűrt, le- 
metszett redő két keskeny szárnyaként jelentkezik. A Cserna jobb oldali 
magaslatain t. i. két keskeny mészkő-szalag húzódik végig, minden egyes 
mellékgerineczen éles lépcső fokokat képezve. Fzek közül az egyik közve- 
tetlenül a gránittömzshöz simul és a Piatra galbina, Kaminul mare, Piatra 
banici stb. sziklacsúcsokat alkotja. Ez a vonulat mindjárt a granitit déli 
vége alatt éri el a Csernavölgyet ; még pedig a Herkules-forrásnál, a mely 
egyik barlangjából fakad. A másik vékony vonulat, mely az elsővel pár- 
huzamosan halad, ettől fekete agyagpala által van elválasztva. Kiálló 
sziklafejei a legtöbb mellékgerinezen a második magasabb lépcsőfokot 
alkotják. Lefutásában a völgyet egy délibb ponton éri el, mint az első 
vonulat, a mennyiben a Csorich-magaslaton és Schnellersruhén át a 
