AZ ALDUNAI VASKAPU-HEGYSÉG RÖVID VÁZLATA. 365 
33. Hoszporzgy AraJos: A Vaskapu szabályozási munkák ismertetése. (Les tra- 
vaux des portes de fer du Bas-Danube) Budapest 1900. 4". 
34. HoszporzgY AnzaJos: Az Alduna szabályozása. (Die Regulierung der unteren 
Donau.) Különlenyomat a magy. mérnök- és építész-egylet közlönyének 
1900. évfolyamából, Budapest 1900. 
IRODALOM. 
LŐRENTHEY IMRE: Budapest pannomdai faunája.  Palaeontographica. 
XLDVIII. Stuttgart 1902. — 158. old. (49), 13. tábla, német. 
E terjedelmes munka két részből áll. Az első Tinnye és Budapest- 
Kőbánya (sertéshizlaló kútja), a második  Budapest-Rákos és  Budapest- 
Kőbánya (téglagyár) faunájának és a lelőhelyek geologiai viszonyainak leírá- 
sát. tartalmazza. A munkához írt előszavában megokolja a szerző, hogy a 
cpontusi emeletv elnevezés helyett miért alkalmazza a cpannoniai emelet, -et. 
I. A tinnyei homokgödörből és a kőbányai disznóhizlaló kútjából való 
fauna, mely nagyobb mennyiségben ostracodákat is tartalmaz (szerző ezeket 
nem írta le), oly szintből származott, a melynek faunája még alig ismeretes 
és melyet BRusiva a pannoniai emelet legfelső szintjével ellentétben lyrcea- 
horizontnak nevez. H faunával egykorú, behatóbban tanulmányozott faunák a 
kobersdorfi, melyet HANDMANN, a ripanyi és markuseveci, melyet BRUSINA és a 
perecseni s a szilágysomlyói, melyet szerző írt le. I 
A tinnyei fauna eddig ismertetett 12 faja szerző gyüjtései után 81 fajra 
és változatra szaporodott, a melyek között 17 faj és 6 varietás vagyis 31"/o-a 
a biztosan meghatározható 74 alaknak új. A kőbányai biztosan meghatároz- 
ható 39 alak közül 3 faj és 1 változat, tehát több, mint 23"/0-a az összes 
puhatestű faunának új. A mi a tinnyei fauna jellemét illeti, föltünik, hogy itt 
csupán egy nomionina (valószinűleg N. granosa, DORB.) fordul elő, míg a 
kőbányaiban 4 faj foraminifera van. A fauna főtömegét a molluskák képezik, 
melyből Tinnyéről 79, Köbányáról pedig 36 faj van; ebből az első helyről 
58 faj és változat gasteropoda és 22 pelecipoda, a másikról ellenben 31 gas- 
teropoda és 9 pelecipoda származik. A gasteropodák között a melanopsisok, a 
pelecipodák között a congeriák vannak legnagyobb számban. Mindkét lelet- 
helyen lokális alakok is vannak. Ilyenek a tinnyei faunában a legtöbb conge- 
rián kívül az Unió Vásárhelyii, LÖRENT., Papyrotheca mirabilis, BRus. számos 
melanopsis, a bythinellák és egyéb alakok; a kőbányai faunában a foramini- 
ferák legnagyobb része, Limnocardium minimum, LőRENsT. stb. E fauna spe- 
cialis jellemét képezik: az elliptikus (és nem köralakú) harántmetszetű 
orygocerasok, az indiai recens alakokra emlékeztető planorbisok, az Aral-, 
Baykal- és Kaspi-tóban és China édes vizeiben élő hydrobiidák és sajátságos 
kistermetű limnocardiumok. 
II. A rákosi és kőbányai agyaggödrökből származó fauna a kőbányai 
disznóhizlaló kútjából származótól abban tér el, hogy fiatalabbnak látszik. 
A gerinczeseken és ostracodákon kívül 35 fajból áll, a melyek közül 8 új és 
7 meg nem határozott vagy meghatározhatatlan van. Az így fönmaradó stra- 
