4AS Dr PÁLFY MÓR 
Inoceramus sp. 
Actaeonella gigantea, S0w. sp. 
—  Lamarcki, Sow: sp. 
Glauconia, Keferstetni, ZEK. sp. 
—. Renauxiana, DORB. sp. § 
Natica sp. 
Cerithium simplex, ZEx. 
— Münsteri, KEFsrT. 
Pyrgulifera sp. (acinosa ? spiniger ?) 
Ezen gastropodás réteg fölött homokkő, majd palás márgarétegek 
következnek, a melyekben csak nagyon gyéren fordul elő egy-egy inoce- 
ramus (valószinűleg In. Cripsi) s míg a gastropodás réteget az Odvos 
környékivel és a sebeshelyivel seguivalensnek tekintem, addig a felette 
következő homokkő és márgaréteg a sebeshelyi és odvoskörnyéki legfelső: 
rétegnek felel meg. 
z Ofjenbánya környékéről, a Brezestpatakból, már tőlem ismerte- 
tettk felsőkrétakorú kövületes rétegek a vidrai és szohodoli rétegek között 
kapcsolatot hoznak létre. E helyen alul vörös hippurites mészkő fekszik 
(H. efr. sulcatussal), a melyre szürkéskék márgás homokkő következik. 
Ezen homokkövet — bár a bivalvák vannak benne túlsúlyban, — még 
sem okoz nehézséget a vidrai gastropodás réteggel párhuzamosítani. Min- 
den valószinűség szerint — jóllehet közvetlen érintkezés nincsen — az 
ezen homokkőre következő felsőbb rétegnek azon szürke vagy helyenként 
majdnem fekete márga tekintendő, a mely Ofienbánya környékén nagy 
területen uralkodik. 
Ha az itt felsorolt felsőkréta területeket szemügyre vesszük, azon-. 
nal kiviláglik, hogy a szohodoli hippurites mészkövet a brezesti patakban 
és az Odvos-Konop környékén előjövőkkel állíthatjuk egy sorba. A gas- 
tropodás, helyenként bivalvás réteg, a mely úgy Vidrán, mint a Brezesti- 
patakban meg van, Szohodolon hiányzik, míg az inoceramust tartalmazó- 
márgaréteg eguivalens úgy a vidrai és az offenbányai, mint a sebeshely- 
környéki márgával és homokkővel, valamint az Odvos-Konop környéki 
legfelső márgarétegekkel is. Ha tekintetbe vesszük még azt, hogy a vid- 
rai márgában a legnagyobb valószinűséggel az In. Cripsi van meg és 
hogy a szohodolihoz hasonló óriás inoceramusok az ú. n. emschi márgában 
x Lásd dr. PánLrY MógR: Szászcsor és Sebeshely környékének felsőkréta réte: 
gei. Földtani Közlöny XXXI. k. p. 27. Budapest, 1901. 
Dr. PánrY MóR : Az Aranyos folyónak baloldala Topánfalva és Oftenbánya között. 
M. kir. Földtani Intézet évi jelentése 1900-ról. p. 55. Budapest, 1902. 
