PALAZONTOLOGIAI KÖZLEMÉNYEK. 455 
a fejlődésbeli elváltozások, részint a váz alakja, részint annak hosszúsága 
és csavarmenetei számát tekintve.v Tovább x . . . a mennyiben a jelenleg 
élők között hosszú vázzal bírókat nem találni, valószinű, hogy a kihalt 
Melanopsis Parreyjssi hosszú vázzal biró példányai a rövid vázúaknál ko- 
rábban éltek. 
E felfogás valószínűségét már eddigi vizsgálataim is igazolták, 
bár a részletes geologiai vizsgálat van hivatva kideríteni a Püspökfürdő- 
ben ma is élő M. Parreyssi fokozatos leszármazását. 
BE helyen kissé ki kell térnünk. 
KERNER Awran már 1887-ben nyilatkozott! a Püspökfürdő meleg 
forrásában élő tavirózsa (Nymphaea Lotus, L.) honosságát illetőleg s az 
erről mit sem tudó SrauB Móricz — bár tőle teljesen függetlenül — három 
évvel később arra — a KenrxeRével egyező — eredményre jutott," hogy 
ca Nymphara Lotus, 1. és a M. Parreyssit, Münrr. a nagyváradi Püspök- 
fürdőben egy régi geologiai korból maradtak fönn napjainkig. 
Ezt az állítást többen — köztük BoRBÁs ViwxczE"? és RICHTER ALA- 
DÁR! .— nem fogadták el, azt vitatván, hogy a Nymphaea Lotus, L. 
bevándorolt, illetve behozott növény. 
Újabbi vizsgálatok alapján azonban tudjuk, hogy a Püspökfürdő 
hévvizében ma élő egyellen melanopsis-fajt, a MM. Parreysst-t, a fajok 
felette változatos, hosszú sorozata előzte meg s hogy a mélyebb rétegekből 
előkerült alakok nem oly díszesek, mint a M. Parreyssi, tehát ez minden 
valószínűség szerint csak hosszú időn át fejlődve lett olyan, mint a minő- 
nek ma ismerjük. Ez a körülmény is valószinűvé teszi STAUB és KERNER 
nézetét, mely szerint a Nymphaea Lotus, L. a diluviumból származik, 
mert — tudva azt, hogy e növény eredeti hazájában mindenütt együtt él 
a Melanopsis Parreyssi-vel — nem lehetetlen, hogy a Püspökfürdő vizé- 
ben, hol a M. Parreyssi-nek ősalakjai oly nagy számmal vannak képvi- 
selve, már a diluviális korban is előfordult. Ha a Püspökfürdő melanop- 
sisos rétegeit nem mésztufa és iszapos márga képezné, esetleg találhatók 
lennének ott a Nymphaea Lotus, L. levéllenyomatai is, melyek e tárgyban 
minden további vitatkozásnak útját vágnák. Minthogy azonban ezek a 
rétegek levelek megőrzésére alkalmatlanok, nem valószinű, hogy ilyen 
nyomokat találhassunk. 
! KERNER ANTAL: Az Osztrák-Magyar Monarchia növényvilága. (Az cOsz- 
trák-Magyar Monarchiav irásban és képben. Bevezető kötet, 251—52. old.) 
7 Dr. M. SrauB: Die Gegenwart und die Vergangenheit der Seerosen. (Bei- 
blatt Nr. 31 zu ENGLERs Botan. Jahrb. XIV. Magyar nyelven is megjelent.) 
: Dr. BORBÁS VIwSCZE : A hévvízi tündérrózsa keletkezésének analogonja. (XXIX. 
és XXX. pótf. a Természettudom. Közl. 1894. évi kötetéhez; 146. old.) 
: Dr. RICHTER ALADÁR: A nilusi tündérrózsa vagy ál-lótusz a magyar fórá- 
ban. (Természetrajzi Füzetek. XX. 1897. 20£. old.) 
