PALAJONTOLOGIAI KÖZLEMÉNYEK. 455 
A királyi magyar tudományegyetem geologiai és paleontologiai inté- 
zetének elég gazdag anyagában a legmélyebb rétegből (172 méternél mé- 
lyebbről) a M. Tólhi az uralkodó faj, de — a mennyiben ezek az adatok 
megbízhatók — ugyancsak ilyen mélységben és kevéssel feljebb (08—1"2 m.) 
fordul elő a M. Hazayi és M. Franciscae 18, míg a díszesebb alakok, mint : 
a M. Themaki, M. Sikorai és M. Parreyssi a legfelső, vagyis legfiatalabb 
rétegekből kerültek felszinre. Ha tehát később megejtendő geologiai 
vizsgálataink az előfordulást ilyképen igazolnák, akkor a leszármazás 
alakilag is bizonyossá válhatik, a mennyiben ez esetben a legegyszerűbb 
alak, a M. Hazayi képezhetné a kiindulás pontját. E szerint a leszárma- 
zás következőleg volna ábrázolható : 
Melanopsis Farreyssi, MÜHLr. 
Melanopsis Themaki, Bnus. (typ.) 
DEEZÉZSS S 
Melanopsis Sikordi, BRus. (typ.) 
Melanopsis Sikorati, var. carinata (nova var.) 
w Melanopsis Staubi, (typ.) BRus. 
Melanopsis Tólli, var. unicingulata, BRus. 
LE VANTOOSÁS SÉMÓLÜSBRUS ÁLY NENT RNS Kö A j 
A 
Melanopsis Franciscae, Bus. ? J Melanopsis Vidoviéi, Bnus. ? 
£ 
ELkL RÉ 
Melanopsis Hazai, Bus. (typ.) 
Bnrusiva megemlíti, hogy ha valaki netán sokallaná az új fajok szá- 
mát, nem tartja lehetetlennek a M. Themaki-t a M. Sikorai-val s a M. 
Franciscae-t, M. Vidoviéi-t és M. Staubi-t a M. Tóthi-val összevonni. 
Részemről talán a könnyebbség végett helyesnek tartanám a M. 
Tóthi, Vidovici és Staubi egyesítését, mert e fajok egymástól oly apró 
részletekben különböznek és mégis oly sok átmeneti alakkal függnek 
össze (M. Tóthi var. unicingulata — M. Slaubi), hogy határozott különbsé- 
get a leggyakorlottabb szem is alig találhat köztük. 
Ha az előbb említett leszármazás geologiailag bebizonyosodnék, azt 
hiszem, nem volna lehetetlen az alakváltozásnak azt a magyarázatát adni, 
hogy a kezdetben síma alakok (M. Hazawyi, M. Framciscae, M. Tóthi) a 
létért való küzdelemben fokozatosan nyerték el mai — a M. Parrewssi-n 
látható — mondhatni: tökéletes alakjukat. Így tehát közvetlen a termé- 
szet hatása alatt állt elő a M. Parreyssi bordás váza, mely a káros külső 
behatásokkal szemben kétségkívül nagyobb ellentállást tanusíthat, mint a 
