464 Dr PÁLFY MÓR 
cpalláv-nak neveztek — tulajdonképen a daczitnak iszapos-palás tufája.§ 
Ennek alapján a daczit kitörését a felső mediterránkorba s annak is az 
elejére teszi s miután az agyagrétegekben a daczittufa-betelepülések 
ismétlődnek, arra az eredményre jut, hogy a dacziteruptió az egész felső 
mediterránkorban periodikusan eltartott. 
Az erdélyrészi medencze déli felének számos pontján a szarmata 
rétegekkel váltakozva is fordul elő KocH szerint egy andesittufa, mely a 
dacezittufához igen hasonló, csakhogy kevesebb guarczot tartalmaz s ezt 
már guarczmentes biotitandesitektől származtatja, melyek kitörése cvaló- 
szinűleg a dacziteruptiókat közvetlenül, ugyanazon vulkáni tűzhelyekből 
származólag követte volts,. Ennek alapján a guarczmentes biotitandesi- 
tek korát már a szarmata korba helyezi. 
Ezen terület attól, melyet én vizsgáltam, már messzire esik, s alább 
közlendő eredmémnyeimet ezekre nem is vonatkoztatom s kizárólag csak 
Kristyor környékére. Fölemlíteni is csupán azért akartam, mert részben 
ennek alapján határozták meg az Érezhegység andesitjeinek viszonyos 
korát is. Sőt egyelőre nem általánosítom az Érezhegység délibb területére, 
Nagyág vidékére sem, a mely területre INkeY BÉLA tollából birunk egy 
igen becses monographiát.? Azonban felemlítem, hogy úgy INkEgyY, mint 
később PnRimics Fk — ki az egész Csetrás-hegységet áttanulmányozta és 
leírta — a Nagyág környékén előforduló amphibolandesit és dáczit közül 
a daczitot tekintik az idősebb eruptiónak. PRimics pedig az északibb 
területen fellépő piroxénandesiteket az előbbieknél még fiatalabbaknak 
tartja. 
A Verespatak környékén fellépő andesitek korviszonyára megbizható 
eredményt azon rövid kirándulások alatt, miket oda tehettem, ez ideig 
még nem nyertem. Sokkal határozottabb eredmény az, mit Kristyor kör- 
nyékén elérhettem. 
A Kristyor környékén öket andesiteket 53 Ükt sorozhatjuk : 
. pirorén-amphibolandesítek, 2. amphibolandesítek és 3. daczttok. 
A piroxén- amphibolandesítek a később még felemlítendő Petrosa- 
hegy kúpjának kivételével erősen zöldkövesedtek, tömörek vagy apró- 
porphyrosak, színük eredetileg fekete volt, most a különböző fokú zöld- 
kövesedés következtében világosabb vagy sötétebb zöld. A kevésbbé zöld- 
kövesedett kőzetben szabadszemmel az apró földpálon kívül gyéren 
nagyobb amphibol-oszlopok ismerhetők fel. Nem ritkán guarcz-szemcsék, 
x Dr. KocH A. Ásvány és kőzettani közlemények Erdélyből. p. 9. (M. Tud. 
Akad. Értek. VIII. köt., 1877) és később régebbi észleléseit összefoglalva : Az erdély- 
részi medencze harmadkori képződményei. II. Neogen p. 312. Budapest 1900. 
kk INKpY BÉLA. Nagyág földtani és bányászati viszonyai. p. 22. Budapest 1885. 
PRrmics GyYöRGY dr. A Csetrás-hegység geologiája és éreztelérei. p. 32. Buda- 
pest 1896. 
