466 Dr PÁLFY MÓR 
csupán csak a világos szürke és vörhenyes amphibolandesitek találhatók.. 
Fölötte egy 25—30 m vastag konglomerátos üledék következik, melynek 
alsó része majdnem kizárólag a krétakoru palás homokkő darabjaiból áll. 
s csak igen gyéren fordul elő benne egy-egy amphibolandesit zárvány. 
Felsőbb részében ellenben az amphibolandesit zárványok mind gyakoriab- 
bak lesznek s tufás anyag is keveredve a konglomerátba, lassanként át- 
megy egy olyan andesitbrecciába, melyben már a fekete hyperstén-amphi- 
bolandesit zárványai hiányoznak. Fentebb — a Scorusi 519 m-es pontja 
felé — haladva, az amphibolandesit zárványok között gyéren egy-egy öreg: 
szemcsés daczit zárvány is akad, mely felfelé mind gyakoribb-gyakoribb- 
lesz úgy, hogy a gerinczen már kizárólag daczii fordul elő. A zárványként 
előforduló daezitdarabok kevés alapanyaguak s nagy fekete biotitlemezek- 
től és hosszú fekete amphibol-oszlopoktól öregporphyrosak, a melyek 
mellett jelentékeny szerepet játszanak a fehér vagy sárgás, olykor ibolyásba 
hajló, egész borsószemnagyságú guareczszemek is. Földpátja rendesen: 
apróbb kristályokban lévén kiképződve, makroskoposan az előbbi elegy- 
részek mellett kevésbé tünik fel. 
A daczit-zárványok között is kétféle módosulat fordul elő, mert az. 
előbb leirt világosszürke alapanyagú daczitok mellett még vörhenyes alap- 
anyagúak is előfordulnak, azoknál valamivel gyérebben. Flegyrészei e 
módosulatnak is hasonlók az előbbiéhez, a kiképződésében csak annyi 
különbség van, hogy ezek inkább középporphyrosak. 
Az amphibolandezit tufa és breccia rétegei a Kristyorral szemközt levő: 
hegyoldalon mintegy 20 " alatt Nyugat felé, tehát a daczit breccia alá dülnek. 
Kristyoron alul a Fehér-Körös völgyének bal oldalán többé-kevésbé 
zöldkövesedett hyperstén-amphibolandesitet, ennek tufáját és brecciáját 
és erre — vagy helyenként közvetlenűl magára a hyperstén-amphibol-- 
andesitre — települve találjuk az amphibolandesit brecciáját. 
A Vale Mori völgyén fölfelé haladva, a völgy bejáratától kb. 1 km 
távolságig (kb. a második hidig) a hyp.-amph.-andesit brecciája s helyen- 
ként piszkos sárgás zöldszinű tufája van a patak mentén feltárva s a völgy 
bal oldalán látható, a mint azt a piroxénamphibol andesit takarója fedi. 
A völgy jobb oldalán, az Ursoia gerinczén pedig amphibolandesit tufa 
és breccia van reátelepülve a hyp.-amph.-andesit tufájára. Az Ursoia 499 
m-es pontjától kissé délre bukkan elő az amphibolandesit tufája alól a. 
hyp.-amph.-andesit tufája s ezentul ott, hol a gerincz hirtelen meredeken 
kiemelkedik, a hyp.-amph.-andesit takarója következik. 
A fentebb vázolt települési viszonyokat a Sc-orusi gerinczétől Dk-re, . 
az Ursoia felé. irányított 1. szelvény tünteti fel. 
Hogy az amphibolandesit brecciája és tufája a hyp.-amph.-andesitre,. 
vagy ennek tufájára van települve, azt a Kristyornál torkoló Arsuluj-patak 
völgyében s ettől nyugatra Brád felé számos helyen egész világosan lehet látni. 
