468 Dr PÁLFY MÓR 
ű A bárzai Viktor-szint alatt a 120 m-es szintben jutottak ki a Bárza 
. kürtjéből, hol 100 m hosszúságban a finom világos szürke homokkőből, 
fekete agyagpalából és durva konglomerátból álló mediterránt tárt fel a 
tárna. A mediterránt itt két andesit telér töri át, ez egyik 40 m vastag, a 
másik 075 m s mindkettő a Bárzahegy kőzetéhez hasonló, erősen zöldköves 
piroxén amphibolandesitből áll. Az aknától számítva 170 m-re az előbbi- 
nél kevésbé zöldköves amphibolandesitre akadtak, a mely egészen a 
Szmrecs alá esvén, valószinüleg a Szmrecs amphibolandezitjét képviselt. 
Tekintve, hogy a felületen a Szmrecs közetét minden oldalról piroxén- 
amphibolandesit veszi körül, világos, hogy itt az amphibolandesit a piro- 
xén-amphibolandesitet áttörte." 
W 
AN 
130 
A 
AARASA 
23299 253 
Az említett 180 m hosszú 120 m-es szint szerkezetét a következő 
részletesebb 3. szelvény tünteti fel : 
1 160 
S 
A 
10 20 30 40 50 An 70 80 an 100 110 120 40 IZ. ABU 
jat ? 150 § 
[FENy. (NNWI DDKTSSO), 
3. szelvény. 
Akna főelachet.) 
29299729272 
229992292249 
222292222292 
222222222225 
2222292229222 
D2222292222222222 
292222222227 
D292227127222 
22922922229249227997 
9222222227922299927 
222922222222222027 
292922222222222220? 
D222222222222122)2 
D2222222292272222297 
222222227222722227 
29222922222952225 
P222222222222209 
2292222222222227 
2222222227222222 
Pop22222222222907 
1. mediterrán agyagpala, homokkő és konglomerát. 2. piroxénamphibolandesit, 
3. amphibolandesit. 
Eltekintve attól, hogy a Kristyor mellett emelkedő Scorusi gerinczen 
a daczit breccia világosan az amphibolandesit brecciára van települve, a 
két kőzet közötti korviszonyt a Kristyortól délre eső 741 m magas Cseresáta 
daczit kúpja is eldönti. A felületén mintegy 600 m hosszú és 250 m 
széles dáczit a benne levő víztiszta guarcztól, feke. e biotittól és amphibol- 
tól öregporphyros, alig zöldkövesedett s a felületen minden oldalról nagy 
kiterjedésű, erősen zöldkövesedett és bontott piroxén-amphibolandesit 
X A f. évi november hó második felében ujból alkalmam volt e tárnát fel- 
keresni, a mely az aknától számítva most már 200 m. hosszu. Ez alkalommal ki- 
tünt, hogy az amphibolandesit alig 15—20 m. vastag s azután a Bárza-hegy tömegé- 
ben hasonló zöldköves andesit következik, a melyben a nagy amphibolok már 
hiányoznak. Miután a Szmrecs kupját amphibolandesit alkotja, most már kétséges, 
hogy az amphibolandesit ezen szűk hasadékon nyomult e fel. E szerint tehát a 
Szmrecsről közölt szelvény annyiban hibás, hogy csak a kupját alkotja az amphi- 
bolandesit, s alatta újra piroxén andesit van (makroskoposan meghatározva 1). Tiz a 
körülmény az andesitek korviszonyáról adott képet nem változtatja meg, sőt még 
megerősíti azt. 
