NÉHÁNY MEGJEGYZÉS AZ ORYGOCERAS FUCHSI, KITTL. SP.-RŐL. 471 
nem ismeri föl, hogy orygoceras, nem tudhatja azt, hogy nem volt 
hegyes, (ezugespitztv ), hanem hogy gombostűfej nagyságú félretolt kanya- 
rulatban végződött. Minden orygocerasnak a vége tengelye körül kevéssé 
megcsavart s azután becsavarodó ; illetve az embryonális kanyarulat után, 
mielőtt csőszerűen egyenesen megnyúlnék, kevéssé csavarodik s így a 
ház sohasem részarányos (symmetricus). Ezt a csavarodást Kirrr említi 
is, midőn a faj kitünő leírása után ezt mondja: Die Spitze des abgebil- 
deten Exemplares ist etwas seitlieh gebogen, so dass die mediane Sym- 
metrieebene dadurch verschwindetv. De ezt Kirrr individuális sajátság- 
nak tartja, a minthogy a pteropedáknál tényleg kivételes is. E helyen 
azonban még egy tévedésre óhajtok utalni, a mi a leletheíyet illeti. 
A wieni Hofmuseum ezéduláján s Kirrn leírásában is lelethely gyanánt 
Fraknóváralj a (Sopron m.) szerepel ; a szint pedig, melyből ezek ered- 
nének, felső-mediterrán. Ezzel szemben meg kell jegyeznem, hogy orygo- 
cerásokat felső-mediterránból eddig még nem ismerünk, a legrégibb kor- 
szak — a meddig az orygocerások visszanyúlnak — az eddigi ismereteink 
szerint a szarmata-korszak ; de itt is még igen ritkák. Ezeknek az orygo- 
cerásoknak tehát a pannóniai emelet mélyebb rétegeiből kell származ- 
niok, annál is inkább, mivel ebben a szintben helyenként igen gyakoriak 
s mivel az Örygoceras corniculum, BRus., melylyel a szóban lévő alakok 
teljesen egyeznek, e színtnek jellemző kövületei. Fzek a rétegek azonban 
Fraknóváralja környékén elő sem fordulnak, azért igen valószinűnek 
tartom, hogy a lelethely sem megbízható — bár nincs kizárva, hogy az 
orygocerások már a felső-mediterránban is éltek, — de kevésbbé hiszem, 
hogy ott is már egy épen a pannóniai emelet bizonyos szintjére jellemző 
faj élt volna. Ezek az orygocerások véleményem szerint a Fraknóvár- 
aljától keletre lévő Sopron környékéről valók, a hol a pannóniai 
emelet mélyebb rétegei hatalmasan ki vannak fejlődve. TELEGDI RorH 
LaJos főgeologus, főbányatanácsos úr szíves volt a tőle Soprontól ÉK-re 
gyűjtött alsó-pannóniai korú anyagból adni, melyben én az úgynevezett 
Orygoceras corniculum egy példányát leltem. Így a hofmuseumi czédu- 
lára valószinűleg tévedésből került Fraknóváralja mint lelethely s 
miután itt az egyedüli kövületdús réteg a geologiai térképek tanúsága 
szerint is a felső-mediterrán, felső-mediterrán korúnak vették ezeket is. 
Szóval az etiguettirozás itt is, mint sok régi gyűjtésnél, megbízhatatlan. 
De ha már a Creseis fFuchsi, Kirrn nem más, mint az Orygoceras 
corinculum, BRus., s így synonimával van dolgunk, akkor e kövület az 
irodalomban csakis Orygoceras Fuchsi, Kirrn sp. nevén szerepelhet, 
mivel BRusiIwxa a corniculumot csakis 1892-ben írta le,Y de ekkor sem a. 
X BRUSINA. Fauna fossile terziaria di Markusévec in Croazia etc. (Glasnik 
hrvatskog naravoslovnog drüstva. God. IV. P. 169.) Zagreb, 1892. 
