476 Dr LÖRENTHEY IMRE 
PYRGULIFERA TÖMEGES ELŐFORDULÁSA A LÁBATLANI 
FOCZÉNBEN." 
Dr. LÖRENTHEY Imngétől. 
1899 nyarán dr. KocH Awran egyetemi tanár úr társaságában ta- 
nitványainkkal kirándultunk Piszke, Lábatlan és Nyergesújfalu kör- 
nyékére a geologiai viszonyok tanulmányozása és kövületgyűjtés szem- 
pontjából. Természetes, hogy mint e vidék egyik leghíresebb pontjat s 
legjobb föltárását, a lábatlani Nyagda-árkot is fölkerestük. 
HANTKEN MIxsaA volt az első, a ki e vidékről részletesebben írt 
cLábatlan vidékének földtani viszonyais czímen 1867-ben.YY HANTKEN ez 
értekezésében a Nyagda-árok geologiai viszonyaival is részletesen fog- 
lalkozik. Itt a felső-juraképződményeket fehéres, majd lejebb vöröses 
mészkövek képviselik. A felső fehéres mészkőben sok — RüszyFP szerint — 
radiolaria tartalmú szarúkő van. A krétaképződményt vöröses márga- 
rétegek, majd a czement gyártására szolgáló hydrauli mész-márga s erre 
kövületdús zöldes homokkő telepszik az alsó-kréta (neocom) kövületeivel. 
Ugyanez a zöldes homokkő be van telepűlve különben az alsó vöröses 
márgába és a czementmárgába is, s benne — épen úgy, mint az említett 
márgákban — ugyancsak alsó-krétára valló ammonitesek fordulnak elő, 
bár már gyérebben. Az eoczént HANTKEN szerint édesvizi mész képviseli. 
Mi kirándulásunk alkalmával a Nyagda-árokban leginkább e kövület- 
dús zöldes neocom homokkövet kerestük, mely a patak torkolatához közel 
van föltárva. A Nyagda-árok elején lévő eoczén édesvizi meszet azonban 
ottlétünkkor nem találtuk meg. Feltünt azonban itt nekem egy finomabb 
kékes agyagosabb homok, mely petrographiai minőségénél fogva elüt a 
régebbi kövületdús zöldes homokkőtől. Ebben HaAwxrxkEvnek a bátyja szénre 
kutató tárnát nyitott. A tárna előtti kis bányón a Pyurgulifera gradata 
Korzrznek 50 rossz megtartású, de azért jól fölismerhető példányát gyűj- 
töttem. 
A pyrguliferák ily tömeges föllépése alapján hajlandó voltam eleinte 
e képződményt a Bakonyban, Ajkán és Homokbödögön (Veszprém m.), 
X Előadta a m. Földtani Társulat 1903 május hó 6-án tartott szakülésén. 
kk Földtani Társulat Munkálatai. IV. kötet. 
mek hüsr. Beitráge zur Kenntniss der fossilen Radiolarien aus Gesteinen des 
Jura. (Paleontographica Bd. XXXI. P. 277.) 
