IRODALOM. 477 
valamint a Báródon (Bihar m.) előforduló édesvizi felső-krétával azono- 
sítani, annál is inkább, mivel más kövületet nem találtam, a mely útba 
igazíthatott volna. 
Midőn azonban kiderült, hogy e pyrgulifera nem a felső-krétakorú 
Pichlerivel s az ennek alakkörébe tartozó fajokkal, hanem a RoLLE ismer- 
tette délstájerországi Pyrgulifera gradataval egyezik : kitűnt, hogy e kép- 
ződmény a doroghi, nagykovácsi és szentiváni alsó-eoczén — szenet tar- 
talmazó —  képződményekkel azonos s megfelel annak a pyrguliferás 
édesvizi mésznek, mely a szentiványi LosER-féle bánya föltárásában 
SCHAFARZIK szerint (Térképmagyarázat cBudapest és Szent-Endre vidéke 
lelet jelű laphoz. 1902. 22. lap.) a szén alatt van kb. 34 em. mély- 
cégben. 
IRODALOM. 
(1.) Nugricsán JózseF: A mezőhegyesi gázforrás. Magyar chemiai folyó- 
irat. VIII. évf., 11—12. füz. Budapest, 1902. — 2 oldal, magyar. 
A mezőhegyesi állami ménesbirtok Belső-Mezőhegyes nevű kerületében, 
az egyik csikóállás udvarán van egy 504 m mély artézi kút, melyből napon- 
kint 77-76 m? 31 C9-ú vízzel együtt szakadatlanul nagyobb mennyiségű gáz 
is ömlik, még pedig naponkint 28:8 m". WINSNKLER Lasostól módosított eljárás- 
sal vizsgálva a gázt, annak összetétele négy jól megegyező elemzés közép- 
értéke szerint a következő : 
TOLNA zs eg 205 tértogatszázalék 
SZENTÓKGY ŰL Ez ész hsetal E De 0:65 ( 
TÁLÁTTÖJEÉT ON ÉBE ZSZ VEB Nr ON ez le s) c 
GEZA ee ete kéesezááeezágájeyigztogűét s nyomok 
Az elemzés eredményei szerint eddig ismert hazai gázforrásaink között 
a mezőhegyesinek methantartalma a legnagyobb (26:5 m" naponkint). A gázt 
AUnxR-féle égők táplálására használják. GÜLL V. 
(2.) Dresxk C.: Die Stellung der Groatisch-Slavonischen Imselgebirge zu 
den Alpen und dem Dinarischen (rebirgssystem. Mitt. d. k. k. Geograph. 
Gesellsch. in Wien. XLV. k., 9. és 10. sz. Wien, 1902. — 7 oldal, német. 
A Dráva és Száva közötti nagy alluviális síkságból szigetalakúan több 
hegység emelkedik ki, a melyek — daczára, hogy nagy alluviális közöktől el 
vannak egymástól választva —  összetartozásukat mégis elárulják geologiai 
alkotásuk bizonyos közös ismertető jeleivel. E szigethegységekről (névszerint : 
zágrábi, kalniki, moslavinai, pozsegai, Orljava hegység és Fruska-Gora) a 
mult század utolsóelőtti évtizedéig az a nézet állott fenn, hogy a déli Alpok- 
nak képezik a folytatását. Mossrsovrics később evvel szemben azt állította, hogy 
92 
Földtani Közlüny. AXXIII. küt 1905. 
