IRODALOM. 479 
tásúak, hogy recenseknek látszanak, elannyira, hogy nem csak Magyarország, 
de a külföld recens gyűjteményeiben is előfordulnak. Szerző két új alakot 
talált: Nerithina (Theodoxus) Prevostiana Adelae és Gizelae s ezeken belül 
3—3 színbeli változatot állít föl: violacea, rosea és candida. GüLnL V. 
(4.) OLSZEWSKI SzANISZLÓ : Uber die Aussichten der Fetroleumschürfungen 
im Tale des Laborcz-Flusses bei Radvány (in Oberungarn). Zeitschr. 
f. praktische Geologie. IX. évf. Berlin 1901. — 4 oldal (4"), német. 
Szerző, a ki a Laborcz-völgyben fekvő Czebinye és Radvány környékét 
(Zemplén m.) bejárta, az ottani geologiai viszonyokat ismerteti és áttér azután 
annak a felfogásnak a megbirálására, vajjon a Radvány környékén mutatkozó 
petroleumelőjövetelek, a galicziai Dukla melletti Ropiankán levő petroleum- 
tartalmú rétegek folytatásai-e. E felfogással szemben határozottan állást fog- 
lal, mert a ropiankai nyers olajat tartalmazó képződmény mindenekelőtt sok- 
kal idősebb, mint a radványkörnyéki és mert a magyar-galiczia határon, a, 
Beszkidekben a rétegek a laborczvölgyi réteghez képest harántul csapnak. 
Mind a mellett nem lehet tagadni, hogy e vidék tényleg petroleum-terület 
jellemével bir, a mit számos petroleumnyom is bizonyít. Galicziában a petro- 
leum az ott sósagyagnak nevezett felső oligoczénkorú képződményben for- 
dul elő, mely kollossális, eddig meg sem határozott vastagsággal bir és nagy 
vonásokban alulról fölfelé a következő öt szintre oszlik: 1. barna vagy zöldes, 
gyakran bitumenes palák, bennük igen kemény hajlított homokkövek ; 2. durva- 
vagy finomszemcsés, belsejükben világosszürke homokkövek igen vastag 
padokban, (magura-homokkő), gyakran a lemezes homokkövek typusával, 
továbbá durvapados konglomerátok is, (Orów, Mraznica, Zagorz, Mokre, Borys- 
law, 500—800 m-es mélységben, ugyanitt gazdag petroleumtelepek); 
2. szürke palák, túlnyomóan finomszemű, csillámos homokkövek kevéssé vas- 
tag rétegeivel váltakozva (200—500 m mélységben); 4. igazi sósagyagok só- 
és  gypstömzsökkel (valamennyi galicziai sóbánya, Luczán 600—800 ma); 
5. szürke, néha vörös palák, csillámos hyeroglyphás homokkövekkel. Ezekből 
Magyarországon túlnyomóan az 5. horizont van kifejlődve, a 2. csak a Mikova- 
pataknak a Vilsavába való torkolásánál. Miután a gyakorlatból ismeretes, hogy 
felső petroleumnyomok mélyebb petroleumszintek jelenlétére engednek követ- 
keztetni, ilyeneket Radvány vidékén, eddig Welső-Magyarországra nézve még 
. meg nem állapított, de minden esetre nagy mélységben tömeges, illetve leme- 
zes homokkőben (2. szint) kellene keresni. Szerző szerint legalább is 1200 m-ig 
kellene lefúrni. GÜETNNVE 
(5.) Méga Samu: Dobsina bányászata a XIX. században. Bány. és Koh. 
Lapok. XXXV. évfolyam 18. és 19. szám. Selmeczbánya 1902. 10 oldal, 
magyar. 
Miután az olvasó a város fekvéséről, keletkezéséről és lakosságáról nyert 
tájékozást, szerző Husz Samu: Gebirge und Gangverhültnisse des Dobschauer 
Terrains czímű munkájában foglalt fejtegetései alapján geologiailag és telep- 
ismeretileg ismerteti a Dobsina vidéki hegységet, hogy azután áttérjen - a 
324 
