484 TÁRSULATI ÜGYEK. 
Előadások. 
1. EmszT KÁLMÁN dr. a Fertő-tó vizének chemiai elemzését mutatja be. 
A Fertő-tó történetének rövid ismertetése után áttér a tó vizének elemzésére. Hat 
különböző helyről merített víz vizsgálatát végezte el s e vizsgálatokból kitünt, 
hogy a régebbi elemzések a most végzett elemzésekkel nem egyeznek meg. 
A hat helyről merített víz közül öt teljesen egyenlő chemiai alkattal bir, csak 
a hatodik helyről — Feketevárosnál — merített víz echemiai összetétele üt 
el, a minek oka az, hogy itt több forrás ömlik a tóba s ezeknek a vize vál- 
toztatja meg a tó vizének összetételét e helyen. Az elemzésekből következteti, 
hogy a Fertő-tó vize a sulphatos vizek közé tartozik X12 S0,5 (1). Szól még 
ezután a Fertő kiszáradt területén kivirágzottsó vizsgálatárólis, mely vizsgálatered- 
ményei pontosan megegyeznek MosER IGwácz dr. magyaróvári gazdasági akadé- 
miai tanár 1866-ban végzett vizsgálatával; t. i. főtömege glaubersó (NasSO,) 
és konyhasó (NaCl), ezenkívül kevés szénsavas natrium (Na,CO,) és magne- 
siumehlorid (MgdCi,) is foglaltatik benne. 
2. CHorwsokY JEnő dr. Rákosszentmihály határában, a Sashalmon fel- 
bukkanó kavicsok helyzetéről szólt nehány rövid szóval. Az Alföld tanulmá- 
nyozása közben merült fel a diluviális Duna kérdése, a mely az eddigi fel- 
fogások szerint a mai Dunamedertől keletre keresendő. A. pesti alföldön nyoma 
sincs a régi Dunának s így az előadó a partokat kereste a Rákos-kastély s 
általában a Sashalom nyugati lábánál. Olyan képződmények, a melyek hajdani 
Dunapartra engednének következtetni, itt nincsenek, de a geologiai térképen 
mastodon-kavicsnak nevezett kavicsrétegek is sokkal idősebbeknek látszanak a 
levantei kornál. A feltárt rétegek korának megállapítására előadó LÖRENTHEY 
IumRE dr. urat kérte fel, a ki a feltárásokat tanulmányozta is és így szóló át- 
adja a szót 
LÖRENTHEY IMRE dr. urnak, a ki Budapest 1898-ban megjelent térké- 
pének néhány hibáját igazítja ki. Kimutatja, hogy Rákosszentmihály kör- 
nyékén nagy területen megvan a Mogyoród környéki rhyolithtufa, mely Rákos- 
kastély környékén és József főherczeg-telep kútjaiban van feltárva. Előadó 
(LöReExrHEY) megtalálta azonkívül a rákosi vasuti bevágásban a lajtamész alatt 
és a két lelőhely között a Királyhegyen. LÖRENTHEY kimutatja, hogy a. rákos- 
szentmihályi bányáknak délfelé 20—25 fokkal dülő kavicsrétegei és konglo- 
meratpadjai fölé van a rhyolithtufa települve, e kavicsok nem lehetnek levan- 
téi korúak, mint a térképen van, hanem alsó-mediterraniak. Ezt különben a 
bányákból és az Almássy Pál-telep kútjaiból kikerült kövületekkel is bebizonyítja. 
Itt a mediterran legalsó rétegei a Sós- vagy Szilaspatak mentén föltárt 
Pecten (Chlamys) praecscrabriusculus, Fosxr. dús finomabb homok. Rákosszent- 
mihály legkeletibb bányájában föltárt vöröses kavics lehet LÖRENTHEY szerint 
talán fiatalabb. 
BöckH János figyelmezteti az előadókat, hogy Mogyoród mellett, a köz- 
ségtől észak felé az Ordító erdő szélén levő árokban alul rhyolithtufa konglo- 
merátja volt feltárva, midőn mintegy 30 évvel ezelőtt ott járt. Fölötte kavics: 
csal kevert pontusi agyag congeriákkal s e fölött homok és a plateau mállott 
andesitjeit tartalmazó kavics volt látható, a melyeket BöckH már akkor a 
diluviumhoz sorozott. 
