278 



Goru, Bugarsku, Macedoniju, Grčku, Rumunjsku i okružje Harkov. 

 U Grčkoj su mu glavna gnjezdišta Tatoi u Atici (po Kriiperu) 

 i okoliš Velestino u Tesaliji (po Reiseruj. Zemlju ostavlja u 

 srpnju, kolovozu ili rujnu, već prema tomu, kada dorastu mladi. 

 Reiser spominje i jedan dvojbeni slučaj prezimljenja. (Vidi izbliže 

 Reiser, Ornis, III., 382—384.). 



U Bugarskoj, iztočnoj Rumeliji i Dobruči kobac jastrebac 

 vrlo je riedak kao gnjezdarica, a posve običan kao lutalica u 

 jesen i diljem čitave zime. Njegov srodnik A. brevipes gniezdi 

 blizu gorskoga sela Gukarova i u okolišu Slivena. Po Gomte AUéonu 

 on je pravilna proljetna i jesenska selica. (Reiser, Ornis, II., 

 127. i 128.). 



Iz Grne Gore poznate su takodjer obije ove vrsti, koje kao 

 gnjezdarice, koje kao lutalice i selice. A. brevipes je običajan i 

 to samo ljeti u najtoplijim dielovima zemlje (okolina Skutari- 

 jezera, Lješanska nabija, Lješko polje. Dolina Bijelopavlići i 

 Primorje), gdje se i leže. U ostalim krajevima zemlje, naročito u 

 šumovitom sredogorju, obitava A. nisus kao sporadična gnjezda- 

 rica. Njegovo lutanje traje od rujna do kraja ožujka, kad ga mo- 

 žemo zateći svagdje u čitavoj zemlji i to u vrlo velikoj množini. 

 Srodni A. brevipes ostavlja već u rujnu i najblaže obale Grne 

 Gore i prelieće u tropsku Afriku. (Reiser i Führer, Ornis, IV., 

 102.— 107.). 



Reiser i Führer izpravljaju S. Brusinu, koji je držao, da u 

 Crnoj Gori dolazi samo A. brevipes kao zamjenik vrste A. nisus. 

 (Ibidem.). 



U Srbiji je kobac jastrebac jedna od najbrojnijih vrsta iz 

 reda ptica grabilica. U najvećem broju obitava oko Uzice, Jago- 

 dice i Niša. (Reiser, Izvještaj, 125.). Kobac kratkoprsti najčešći 

 je oko Beograda, Zaječara, Niša, Negotina i blizu manastira Bu- 

 kovo, gdje ga je g. 1889. E. Hodeck stariji prvi zatekao na gnie- 

 zdu. (Ibidem, 125.). Kao prolazna selica poznat je A. brevipes 

 Sev. i za Bosnu i Hercegovinu, gdje ga je prvi ustanovio Reiser. 

 (Vidi Ornith. Jahrb. I., 1890., 105—10(5.). Hodeckovo odkriće je 

 dakako znatnije, jer je tom zgodom prvi puta utvrdjeno, da je 

 ova grabilica evropska gnjezdarica. Prije smo ju kao takvu po- 

 znavali samo iz Male Azije, Transkaspije, Perzije i Indije. 

 (Rey. 48.). 



