279 



Za A. nisus (L.) tvrdi Dombrovsky, da je u sjevero-zapadnoj 

 Srbiji običajan od kraja rujna do kraja ožujka, ali da nije gnje- 

 zdarica. Značajne su njegove rieči: „Ovamošnji kraj kao da je 

 razmedje izmedju A. nisus L. i Astur brevipes Severzow, gdje se 

 nikoja od ove dvije vrsti stalno ne naseljava". (Osnovi, 72.) Slično 

 piše srbski ornitolog Rašković za Krajinu, najiztočniji dio Srbije. 

 „A. brevipes je najčešći u Krajini, dok drugi kobac A. nisus (L.) 

 znatno je redji i to mahom zimi se vidja. Naprotiv u vranjskom 

 okrugu, ovoga prvoga nikako nijesam vidjao, a ovaj drugi tamo 

 je vrlo običan." (Rašković, 6.) 



A. Brehm (585.) pogrješno piše, da je A. nisus (L.) na trim 

 južno-evropskim poluotocima samo zimi obična ptica. Ovo vriedi 

 za apeninski i pirenejski poluotok, ali za veći dio Balkana kobac 

 je običajan u sva doba godine. 



Zanimljivi su izvještaji, što nam ih daje Gätke za otok Hel- 

 goland, to znamenito prolazište ptica selica. Kobci tamo prilieću 

 već polovinom kolovoza u velikim jatima i u ogromnoj visini, 

 koju Gätke cieni na 6000'. Seoba traje sve u mjesec studeni. 

 (Vidi izbliže Gätke, 187.) 



Po Raddeu je napokon gnjezdarica i lutalica za cielu Kav- 

 kaziju, gdje dolazi homohrono sa A. brevipes Sev. Ljeti ga je 

 naći u planinama i u visini od 5000' nad morskom razinom. 

 (Ornis, 103.) 



Po Taczanowskom obitava u cieloj sjevernoj i centralnoj 

 Aziji sve do Kamčatke i Japana. Pred zimu putuje prema jugu 

 sve do sjeverne Afrike, zalazi u Siriju, Palestinu i Indiju. U šu- 

 movitim krajevima Sibirije svuda je običajna ptica, a prezimljuje 

 jedino u južnoj Usuriji. Middendorff ga je našao posvuda u br- 

 dinama Stanovoj. Po Kalinowskom prezimljuje u neznatnom broju 

 ne samo na obalama Japana, nego i u unutrašnjosti zemlje, u 

 okolišu jezera Khanka. Po Davidu je vrlo česta pojava u Kini, 

 po Kalinowskom sedentaran u Koreji i običajan u sva doba go- 

 dine. (Taczanowski, 108, 109, 110.) Neki autori tvrde, da zalazi 

 u Africi sve do Kordofana, dok A. Brehm (585.) uvjerava, da 

 ga južnije od srednje Nubije nije opažao. U Egiptu, Algeriji i 

 Maroku zimi je posve obična grabilica. Po Fridei'ichu (507.) gnie- 

 zdi u Algeriji, Tunisu i na Kanarskom otočju, i kako Rey (45.) 

 iztiče u nešto svjetlijoj formi kao A. nisus punicus Erlanger. Kao 

 gnjezdarica poznat je i za sjev. Perziju i malu Azija. (Friderich, 



