280 



507.) Ovi horologički podatci nas ovlašćuju, da ubrojimo kobca 

 jastrebca u prave ptice staroga svieta. Kao takav pripada on 

 ornitofauni dviju zoogeografskih regija: palearktičnoj i orijentalnoj, 

 prvoj kao ptica stanarica, lutalica i selica, drugoj samo kao selica. 



Rasprostraiijeuje u Hrvatskoj i Slavoniji. 



Prelazeći na ovo poglavlje, moram se osvrnuti ponajprije 

 na historiju iztraživanja u našoj domovini, koja je doduše neznatna, 

 ali vriedna da se spomene i tečajem radnje kritički objasni. 

 Opažanja, što su ih naši stariji autori, dotično svi moji predho- 

 dnici, pribilježili, reduciraju se na kojih dvadeset redaka. Većina 

 njih bavili su se sabiranjem narodne nomenklature, dok su širi 

 perilogički odnosi ostali do danas neobradjeni. Nešto obširnije 

 govore o kobcu jastrebcu samo Ettinger (70) i Šloser-Klekovski 

 (206) : prvi bez obzira na domaće prilike, drugi s obzirom na 

 Kalničku goru, ali ne po autopsiji, nego na temelju krive infor- 

 macije. Zato ni Ettingerove ni Sloserove bilježke nemaju 

 za hrvatsku ornitologiju znatnije pozitivne vriednosti. Na- 

 šega kobca jastrebca imalo je prikazati i Gjurašinovo djelo „Ptice", 

 ah i on nam nije pružio sliku domaće Ornis, nego u reduciranom 

 prievodu Brehmove „Vögel". Ovako je meni preostalo široko 

 polje naučnih opažanja, kojemu sam rado kroz punih deset go- 

 dina posvećivao slobodnu dokolicu, da konačno saberem u jednu 

 cjelinu sve izkustvom stečene i dobivene podatke. 



Bez obzira na raznoličnu konfiguraciju tla naše domovine, 

 kobac jastrebac je svuda u Hrvatskoj i Slavoniji jedna od naj- 

 običnijih ptica grabilica. U nas nema nijednoga kraja, kojemu bi 

 on manjkao, ako i nije njegovo numerično razproslranjenje po- 

 svuda jednako. Zapremnoge predjele tipična je gnjezdarica, za druge 

 samo redovni zimski gost. Kao pravu selicu jedva ga možemo 

 označiti. Velike nizine, kakve su Podravina, Posavina i Djakovačka 

 uleknina nisu njegovo stalno boravište. Ovi su krajevi glavno 

 područje lutanja, gdje samo iznimice gniezdi. Premda ga ljeti 

 susrećemo na najvišim našim planinama, u čitavom području 

 sjevero-zapadnoga i jugoiztočnoga hrvatskoga visočja, ipak su mu 

 prava postojbina pitoma prigorja i brežuljasti krajevi, koji obi- 



