281 



luju prodolima, što položilo silaze u nizinu. Kao gnjezđarica 

 odabire samo guste mlade sastojim (Stangenholz), koje ne pro- 

 mašuju visinu od 15 m. U daleke šumske komplekse povlači se 

 samo u doba parenja i lesiva. Kao lutalica voli naprotiv osamljene 

 nizinske šume bez obzira na starost, umjetne remize, perivoje i 

 vrtove, guste grmljake (grmove šume), prostrane živiJce, što same 

 usred polja niknu, i samotne, šikarom zarasle otoke, što ih stva- 

 raju naše veće rieke. 



Perijoda lutanja je pravilna i nepravilna, jer stoji do 

 temperaturnih prilika. Počinje u jesen, a svršava se u rano pro- 

 ljeće. Pravilna perijoda traje od početka listopada do kraja ožujka, 

 nepravilna počinje ili nešto ranije (u drugoj polovini rujna) ili 

 nešto kasnije (u drugoj polovini listopada), a može s proljeća zase- 

 gnuti i u mjesec, travanj. Redovno za blage i tople jeseni nastupa 

 zakašnjenje, za kišljiva i hladna pramaljeća produženje lutanja. 

 nastupu jesenjega lutanja odlučuje uz temperaturne odnose i 

 seoba sitnili ptica, naročito fringillida, za kojima se kobac jastre- 

 bac spušta na zimovalište u niže brežuljaste regije, dotično u do- 

 line i ravnice, u neposrednu blizinu ljudskih naselja. Najradje prati 

 mješovita jata od Fringilla montifringilla (L.), Fringilla coelebs (L.), 

 Passer montanus (L.) i vrsta roda Emberiza (L.) ili jednovita jata 

 vrsta Carduelis carduelis (L.), i Pyrrhula pvrrhula (L.). Cesto sliedi 

 jata od Garrulus glandarius (L.), kako sam to opažao redovno 

 u gornjoj Podravini. ranijem ili kašnjem svršetku proljetnoga 

 lutanja odlučuju u prvom redu temperaturne prilike, jer do njih 

 stoji pravilni ili poremećeni rok seksualne propagacije. Prema 

 rečenomu traje doba lutanja pune pol godine (za nepravilne pe- 

 rijode i duže), dočim mjeseci travanj, svibanj, lipanj i srpanj čine 

 potpunu, a kolovoz i rujan nepodpunu pauzu sedentarnosti. Prva 

 četiri mjeseca odpadaju na cjelokupnu dobu nidifikacij e, zadnja 

 dva na lutanje po nedalekoj okohni zavičaja (Brutrevier) ponaj- 

 prije u zajednici s mladima, a kad se ovi raskuće, u osami po- 

 jedinih individua. Lutanje je dakle dvovrstno: socijalno i so- 

 li tamo. Za kasnoga proljeća i preko ljeta možemo s toga ovu 

 grabilicu zateći samo u blizini granicama njezina zavičaja. Obra- 

 tno ju u doba lutanja susrećemo često u znatnom broju diljem krajeva, 

 gdje inače posve manjka. Tako je n. pr. u jednom dielu hrvatske 

 Mezopotamije, u čitavoj ravnoj gornjoj Podravini izmedju Varaždina 

 i Koprivnice. U tim je stranama kobac jastrebac zimi najobičnija 



