283 



napadan mjeseca siečnja. U razmaku od 15 dana (od 5./1. — 20./1-) 

 uselilo se u perivoj pet kobaca, od kojih odpadaju četiri na cigla 

 tri dana (18./1., 19./!., 20./1.) dotično dva na jedan dan (20./ L) 

 Po spolu bijaše sedam 9 (P^t starih, dvie mlade) i tri 5 (jedan 

 mladi, dva stara). Za ornitofenologiju od znatne su vriednosti 

 termini 18./1. i 20./1., jer obaraju staru u ornit(>logiji obćeno 

 usvojenu normu, po kojoj se samo snažnija 9 od A. nisu^^ (L.) 

 u doba solitarnoga lutanja odvažuje u daleka otvorena polja i u 

 neposrednu blizinu ljudskih naselja. Izp. : „Ich habe es (das Sper- 

 bermännchen) nie Sperlinge in den Bauerhöfen greifen oder 

 nur bis in die Dörfer verfolgen sehen. Es liebt vielmehr 

 die Einsamkeit, hält sich stets im Walde auf . . .'• (Nau- 

 mann, 256.) Kao značajne obstojnosti spominjem, da je perivoj 

 neznatna mješovita šumica sa nekoliko starijih stabala, ali pre- 

 težno mladikovina sa nešto grmlja, da mjeri u dužinu i širinu 

 jedva sto koračaja, da je zakriho dvorac, uz koji se prislanja 

 oveći majur i da su, kako dvorac, tako majur, sastavni dielovi 

 sela Martijanec, koje se stere u ravnici. Prvoga 5 ubio sam iz- 

 pred samoga dvorca, kad je udarao na vrabce, drugoga i trećega 

 kojih 200 koračaja izvan perivoja usred polja sa počivališta na 

 stogu slame. Moj doživljaj je to značajniji, što sam dva stara ,5 

 ubio u jedan dan. Što je slied useljavanja bio najživlji sredinom 

 siečnja, tomu je razlogom silna studen i velike snježne mećave, 

 koje bijahu u to doba g. 1001. zaredale. Sve veća nestašica hrane, 

 dotično sve brojnije useljavanje sitnih ptica u perivoj, koji je u 

 onom kraju zimi glavno hranihšte, prisiliše gladne grabili ce na 

 nepravilni slied solitarnoga lutanja. 



G. 1905. vidjen je u Martijancu prvi kobac jastrebac 

 već 28./9. (uranjeno jesenje lutanje), g. 1906. istom 19./10. (za- 

 kašnjeno jesenje lutanje). 



Do zanimivih zaključaka dovodi ornitologa kolekcija kobaca, 

 što ju posjeduje ornitologička zbirka nar. zoologičkoga muzeja u 

 Zagrebu. Brojeći prema Rösslerovu „Popisu ptica" primilo je 

 ravnateljstvo ovoga zavoda do konca g. 1900. u svem 107 pri- 

 mjeraka od A. nisus (L.). Od toga zbroja odpadaju na Hrvatsko 

 Primorje 54 primjerka (49 Ri e ka, 2 Krk, po 1 Grobničko 

 polje, Kostrena sv. Lucije i Selce), a na zagrebačku županiju 

 45 primjeraka (na sam iZagreb 26), što čini ukupno 9 9 pri- 

 mjeraka. Preostahh 8 komada ide na druga nalazišta u Hrvatskoj 



