290 



Ipak moram dopustiti, da se kobac vrlo riedko leže i u 

 ravnici, jer me o tom uvjerava jedan od priznatih lovačkih struč- 

 njaka monarkije Pavao Wittmann, šumarnik vlastelinstva Opeka- 

 Zelendvor. On mi piše: „Bei uns horstet der Sperber äusserst 

 selten . . . Die wenigen Horste, welche in den letzten Jahren 

 gefunden wurden, waren in den Auwald u ngen auf Weiden- 

 bäumen und bestand das Gelege aus 4 bis 6 Eiern". (Iz 

 pisma od 24./5. 1905.) 



Premda sam u nedalekom kraju od vlastelinstva Opeka- 

 Zelendvor mnogo godina boravio, i premda sejošte i sada često 

 svraćam u onaj kraj Podravine, krstareći redovno svake godine 

 u doba nidifikacije naše vrste vrbicima na dravskom otočju, 

 ipak nemam na žalost do danas nijednoga opažanja za potvrdu 

 Wittmannovih podataka. U šumama dravskoga otočja, koje tamo 

 zovu „mekama^' (nom. mèka), zatekoh na gniezdu dva puta samo 

 vrstu Tinunculas tinunculus (L.), a vrstu A. nisus (L.) opažah 

 samo u kasnu jesen, u hstopadu i studenom. i28./il. 1899. i 

 20./11. 1906. ubio sam po jedan primjerak. Kad pritisne jača 

 zima i zamete snieg, ostavljaju kobci „mèke" i presele se u 

 ravnicu bliže naseljima. 



Kako tvrdnji Wittmannovoj nema ni u stranoj literaturi 

 premice, nuždno je, da prikazem šumsku formaciju tih mèkà (Au- 

 waldungen). Formaciju čine ove vrste drveća: vrba biela (Salix 

 albaj, vrba krta (Salix fragilis), vrba žljezdasta (Salix amygda- 

 hna), bekva (Salix viminalis), rakita (Sahx purpurea), iva (Salix 

 caprea), topola biela (Populus alba), jagnjed (Populus tremula), 

 jalša biela (Alnus incana), jalsa crna (Alnus glutinosa), klen (Acer 

 campestre), mije čika (Acer platanoides), javor (Acer pseudo- 

 platanus) i breko nj a (Sorbus torminahs). Glavna je sastojina 

 biela jalša (daleko preko polovice), za njom dolaze vrbe. 



Mèke zagrebačke okolice („vrhina''), kamo takodjer u jesen 

 zalaze kobci, imaju istu formaciju, samo što je u zagrebačkoj 

 „vrbini" glavna sastojina jagnjed (P. tremula) i razne vrste vrba. 

 Riedka je u obim mekama samo jalša crna (A. glutinosa), jer 

 voli visoka mokra mjesta. 



Da je A. nisus (L.) gotovo izključivo gnjezdarica visinskih 

 šuma potvrdjuju jošte ovi izvještaji: „Kako sam do sada obično 

 lovio samo u poljskim lovištima, ja sam kobaca u obće 



