293 



gniezde Uh vrste Buteo biiteo (L.) (u neznatnom broju), T. 

 tinnunculus (L.) (obilno) i Milvus milvus (L.) (riedko.) 



Neizpravne su jošte ove naučne tvrdnje, koje se odnose 

 na gnjezdenje: ^Fa il nido sagli arberi elevati". (Gornalia, 

 15.) „L' Accipiter nisus construisce un rozzo (?) nido sugli ar- 

 beri d' alto fusto (Gigiioli, Iconografia, Testo, 16.) „Gniezdi 

 se na vrh šumskih stabalah". (Ettinger, 70.) „Jastreb golubar, 

 Falco communis i(t. j. A. nisus) gniezdi se na najvišem(!) 

 drvlju i na stienah(! I) Kalničke gore". (Sloser-Klekovski, IX., 206.) 



Najbliže su istini od svih autora Degland i Gerbe: „Gette 

 espèce etabht son nid sur les h è t r e s, les e h è n e s et sur- 

 tout les sapins". (Ornithologie européenne, L, 101.) 



Ne može se suponirati, da bi u drugim zemljama Evrope 

 vladah za A. nisus (L.) skroz oprečni nidologički odnosi, 

 nego li vladaju u Hrvatskoj i Slavoniji. 



Oiiiezdo. 



Ukus biranja ne očituje se samo u vrsti drveća, nego i u 

 njegovoj vanjskoj strukturi. Nida mentalno stablo (Horstbaum) 

 redovno je takovo, da se na nj nije lako popeti. Zato A. nià- 

 sus (L.) najradje navija gniezdo ili na drveće vrlo guste krošnje 

 ili na drveće, koje je do izpod same krošnje golo, ili na dr- 

 veće, koje ima sve do zelene krošnje obamrle suhaljke. Gesto 

 počiva gniezdo na obamrlom siiliaru, kojemu se samo krošnja 

 zeleni. Najmilije je kobcu posve ravno mlado stablo u debljini 

 od 15 — 20 cm. Od drveća guste krošnje ide u bjelogorici prvo 

 mjesto jabuku i krušku divljakinju, u crnogorici smreku. 



Na gniezdu valja razlikovati dva di eia : solidni bazalni 

 dio i pomičnu garnituru t. j. čvrsti nidament, od kojega 

 je sazdano gniezdo i opet gradju, kojom je gniezdo iznutra ob- 

 loženo, a koju ptica nanese ih nasiere u gniezdo. 



Gniezdo je t. zv. rešeto, spleteno od grančica suharica, a 

 položeno na dvije ili tri horizontalno izrasle kraMjenice tik uz 

 deblo, u krošnji, običnije izpod nje. Ako je ikako moguće stoji 

 u regiji obamrlih grana, dakle po načelu mim etičke protektivne 

 adaptacije, da se izbjegne kontrastiranju s okolinom. S toga je 

 u najviše slučajeva gniezdo vrlo težko opaziti. Kobci u svrhu 

 zaštite ne prikrivaju okoliš gniezda odkinutim svježim zelenim 

 grančicama, kako to čine druge grabilice kao Buteo buteo (L.) 



