317 



U ovu indi najuzvišeniju naučnu svrhu nastojanjem veleuč. 

 g. dr. Otona Kučere, izabran bude ^ Popov turen" u Zagrebu, o 

 kojem nekoliko historijskih vijesti. 



* * 



Tlo, na kojemu stoji današnji Zagreb, radi svoga prirodnoga 

 položaja vrlo je prikladno za naseobinu, na sjeveru bo, kao u 

 zaleđu, digla se šumovita gora, koja ga štiti od žestoke bure i 

 iz čijih vrela sabran potok Medvešćak (dosta obilan, da tjera 

 mlinove i natapa polja), protiče sredinom Zagreba, dijeleći ga u 

 dvije pole, na iztočnu i na zapadnu; dočim na jugu do Save 

 širi mu se prostrana ravan. Na istočnoj polovini ili na lijevoj 

 obali potoka Medvešćaka, čim se većma polazi prema gori, diže 

 se postepenice tlo sve više, dok ne prođe u umiljate brežuljke, 

 koji sižu čak do gore, dočim na zapadnoj ili desnoj obali sa 

 njezine doli odmah se digo oveći brežuljak, koji se takodjer 

 svojim hrptom prostire čak do podnožja zagrebačke gore. 



Kad je Zagreb naseljen bio, ne može se točno doznati, no 

 po novcima rimskih careva Konstantina Velikoga, njegova sina 

 Konstancija I., zatim Vaientinijana III., nađenih naročito na 

 lijevoj obali potoka Medvešćaka, pada mu prvi osnutak, (ako ne 

 prije), svakako u početak IV. vijeka. — Po tom indi sudeći bijahu 

 prastari zagrebački stanovnici italskoga porijetla, koji isprva na- 

 seiiše lijevu obalu, pošto im se do dan danas ondje sačuvao i 

 spomen u „Laškoj ulici, (vicus Latinorum)", a naseljivahu se malo 

 po malo i na desnoj obali, a naročito oko današnjega vrela 

 Manduševca. 



i\.li kad su druge polovine VII. vijeka počeli naseljivati Hr- 

 vati današnju svoju domovinu, naseliše se i do italskih stanov- 

 nika u današnjem Zagrebu, a naročito na lijevoj, a donekle i na 

 desnoj obali potoka Medvešćaka. I ovi novi naseljenici, tako jedne 

 kao i druge obale, toli za gradnju kuća, ogrijev i druge potrebe, 

 sjekli su drvo u najbližoj blizini, a tim ju i krčili, pa je tako na 

 lijevoj obali bio izkrčen prostor, na kom je danas Kaptol i Nova 

 Ves, a na desnoj gornji grad. 



Utemeljenjem biskupije zagrebačke (1093.) sa stolicom u 

 Zagrebu, poče se Zagreb dizati i većma naseljivati, i tako se na- 

 seli na jednoj strani Kaptol s Novom Vesi, a na drugoj iskrčeni 

 brežuljak (gornji grad), na kojem XII. već vieka, kad postade 



