364 



2. Opozicije Marsa od 1S92. do god. 1909. Na svojim pu- 

 tovima oko Sunca (SI. 2.) Mars se i Zemlja međusobno gdje- 

 kada približuju, a gdjekada udaljuju. Za uspješno izučavanje 

 Marsa treba da bude Zemlji dosta blizu, a za potankosti treba 

 da mu bude prividni premjer 10" — 12". Taj je uvjet ispunjen 

 samo ono nekoliko mjeseci (tri do četiri) oko njegove opozicije 

 (t. j. oko doba, kada je Mars gledan sa Zemlje baš nasusret Suncu). 

 Ovake se pak opozicije ponavljaju svakih 26 mjeseci od prilike. 

 U doba je opozicije daljina između Zemlje i Marsa najmanja. 

 Ove će godine biti opozicija dne 6. srpnja i u tom će času biti 

 daljina njegova od Zemlje = 0'4076 = 60,780.000 kilometara. 

 Da se Zemlja i Mars gibaju oko Sunca u koncentričnim krugo- 



vima, ta bi najmanja daljina u svakoj opoziciji bila jednaka. 

 Budući da taj uvjet nije ispunjen, tè su najmanje daljine za 

 različnih opozicija dosta različne. 



Svaka nam opozicija Marsa dakle može samo za jedan dio 

 njegovoga puta oko Sunca (t. j. njegove godine) dati podataka. 

 Na sreću taj dio njegove godine nije svagda isti, jer ako jedna 

 opozicija Marsa pada u određenu točku njegove staze, bližnja će 

 biti u točki, koja je od prilike za 48*^ heliocentrične dužine dalje 

 od nas. Kako bismo dakle Marsa proučili u svim različnim pri- 

 klonima njegove osovine i u svako njegovo godišnje doba, treba 

 ciklus od 7 — 8 opozicija (perioda, koja opoziciju Marsa dovodi 

 do iste točke njegove staze iznosi 15*92 godine). 



