366 



•o areografskoj širini središta njegove vidljive ploče, o polumjeru 

 i o fazi. Nužne podatke daje tablica II., za koju treba ovo spo- 

 menuti. 1. ,,Kut pozicije'' zove se kut, što ga čini osovina Marsa 

 sa smjerom sjever — ^jug. On se mjeri od sjevera (N) preko istoka 

 (E), juga (S) i zapada (W) u stupnjevima od 0° — 360". 2. „Širina 

 središta'' kazuje onu areografsku širinu, koja prema priklonu 

 Marsove osovine baš pada u sredinu ploče. 



Mars se vrti oko svoje osovine za 24'' 37'". Poradi toga nam 

 on pokazuje malo po malo druge svoje krajeve tečajem iste noći. 

 Priložena tablica III, kazuje doba, kada kroz središte njegove ploče 

 prolazi svaki dan Marsov nul-meridijan^) za 4 glavna mjeseca 

 o\e opozicije. 



Si. 3. 



U tablici je IV. napokon zabilježeno, za koliko se stupanja 

 okrene Mars u vremenu od 1'" — 50'" i od 1'' — 24''. 



Po tim će tablicama svatko lako izračunati, koji je kraj 

 Marsa u sredini ploče u času motrenja. Na pr. motrimo Marsa 

 dne 6. srpnja 1907. u 23'' 50'" i rišemo njegovo lice. 



Doba motrenja 23'' 50"' 



Prolaz meridijana 0" (po tabi. III.) 12'' (V" 



Dužina Ti" 44'" 



Ova je dužina Marsa sada usred ploče. Po tablici IV. daje 

 to u stupnjevima dužine: 



*) Za nul-meridijan na Marsu isporedi planiglobe Marsa u mojoj 

 knjizi „Naše nebo" str. 336. 



