V. 



Opozicija Saturna (b) u godini 1907. 



Planet Saturn, poznat sa svojih koluta, koji su oko njega, i 

 sa svojih 10 Mjeseca, dolazi godine 1907. dne 18, rujna u opo- 

 ziciju sa Suncem t. j. on toga dana baš u ponoći prolazi kroz. 

 mjesni meridijan, dakle se u to doba vidi čitavu noć, a osim 

 toga mu je i Zemlja u to doba najbliža. 



Čitavo se polugodište od 1. srpnja do 31. prosinca 1907. 

 polako giba u zviježđu Riba i to od srpnja do prosinca retro- 

 gradno, a u prosincu direktno. Blizu zvijezda 5. reda 29, 27 i 20 

 u Ribama lako ćeš ga naći, jer u onom kraju mimo njega nema 

 sjajnih zvijezda. 



Ovogodišnja je opozicija Saturna poradi toga osobito za- 

 nimljiva, što nam na neko vrijeme iščezava sistem njegovih ko- 

 luta, pak ćemo ga vidjeti kao i ostale planete: pločicu bez koluta. 



Koluti su Saturna veoma tanke koncentrične ploče, koje su 

 sve tri gotovo u istoj ravnini i u svemirskom prostoru slobodnO' 

 lebde opkoljujući Saturna. Ravnina je tih koluta spram ravnine 

 zemaljske staze oko Sunca (ekUptike) nagnuta pod kutom od 

 28*^10', pak se s njom siječe u pravcu, koji ide kroz točke ekli- 

 ptike s dužinama 168°10' i 348^10'. Na gotovo tridesetgodišnjem 

 svom putu oko Sunca toj ravnini Saturnovih koluta u prostoru 

 svagda ostaje isti položaj, kao što n. pr. i ekvatoru naše Zemlje. 



Kada Saturn na svom putu oko Sunca dođe, gledan sa 

 Sunca, do spomenutih dviju točaka, rasvjetljuje Sunce samo uski 

 brid koluta, no taj je tako uzak, da se na pr. godine 1878. ni 

 u najvećem tadašnjem durbinu nije mogao vidjeti. 



Posljedica je toga, da će Saturno v kolut, gledan sa Sunca,, 

 dva puta za vrijeme njegove revolucije iščeznuti. Posljednji je 

 put ravnina koluta prolazila kroz Sunce u listopadu 1891. Onda 

 je južna strana koluta, koju je od godine 1878. sve do go- 

 dine 1891. obasjavalo Sunce, ušla u tamu, a od to je doba daljih 

 gotovo 15 godina Sunce obasjavalo sjevernu stranu koluta. U 



