^394 



deklinacije Mjeseca sa Paiiskoga meridijana na meridijan Zagre- 

 bačke zvjezdarnice. 



Ove veoma praktično nređene tabele trajna su podloga za 

 sve astronomijske račune na našoj zvjezdarnici, pak će se što 

 skorije publicirati u našem „Glasniku". 



Na temelju ovih tabela odredio je gosp. Szlavik efemeride 

 za sve glavne nebeske pojave u godini 1907., a sada ih računa 

 na osnovi podataka u francuskom „Gonnaissance du teraps" i 

 za godine 1908. i g. 1909., pak će i taj rad jamačno biti gotov 

 do travnja o. g. 



Za svaki se dan u mjesecu svake godine računaju efemeridi 

 ovih pojava za meridijan naše zvjezdarnice: 



a) Za Sunce: kulminacija, deklinacija u času kulminacije, 

 zvjezdano vrijeme u času srednjega podneva, izlaz i zalaz Sunca 

 na minutu točno; sve izračunano strogo. 



b) Za Mjesec: izlaz, kulminacija i zalaz Mjeseca aproksi- 

 mativno. 



c) Za Planete: izlaz, kulminacija i zalaz; satni kut o 

 srednjem podnevu i deklinacija planeta o srednjem podnevu. 



d) Nebeski fenomeni: konjunkcije, opozicije, periheli i 

 afeli, čvorovi staza, različna maksima širina, pojave Jupiterovih 

 satelita, koliko će se vidjeti u Zagrebu. 



Dužnost mi je ugodna, da se gosp. Szlaviku i s ovoga 

 mjesta najsrdačnije zahvalim za ovaj požrtvovni rad, koji će u 

 vehke unaprijediti naše ciljeve. 



Od fenomena nebeskih u godini 1907. osobito se ističu dva: 

 prolaz Merkura ispred sunčane ploče, dne 14. studena 1907. i 

 iščezavanje Saturnova koluta u god. 1907. Za prvu će pojavu 

 gospodin Szlavik izvesti nužnu teoretičku radnju kao podlogu 

 uspješnomu opažanju ovih pojava u našim krajevima. 



Od 11. do 15. rujna g. 1906. bio je kongres međunarodnoga 

 astronomičkoga društva u Jeni, na kojem sam i ja bio i u po- 

 sebnom predavanju dne 14. rujna objavio ustrojenje i uređenje naše 

 zvjezdarnice, poprativši gas nekoliko fotografskih slika iz naše zvjez- 

 darnice. . Tim je naša zvjezdarnica uvedena u naučni svijet 

 astronomski, jei- se je na tom kongresu sastalo bilo preko 80 

 astronoma sa svih strana svijeta. Mogu Vam reći, da su svi po- 

 zvani krugovi našu zvjezdarnicu s najvećom simpatijom primili i 

 pozdravili, da sam ondje sklopio novih naučnih sveza za zaje- 



