Križevačke vode. 



Više sam puta došao u prilil^u da istražujem križevačke bu- 

 narske vode; ove sam analize skupio, pak ih evo sada iznosim. 

 Kakvoća vode u nekom mjestu ovisi o geološkim i hidrografskim 

 prilikama toga kraja a i o napučenosti mjesta. Mnoge analize 

 bunarskih voda pokazale su, da te vode sadržavaju to više pio- 

 dukata gnjilobe organskih tvari što su ta mjesta više i duže na- 

 pučena. 



Grad Križevci leži na vrhu gorskoga ogranka, koji se spušta 

 od sjevera (s kalničte gorske kose) prama jugu. S desna i lijeva 

 ove uzvisine nalaze se — tek nekoliko metara niže grada — 

 močvarne livade, kojima protiče na desnoj strani malen potočić 

 „Koruška'' a s lijeve strane nešto veći „Vrtlin". Voda se obih 

 potočića izlijeva u potok „Glogovnicu", a taj protiče ravnicom, 

 koja leži na jugu. Taj je potok udaljen od grada koja 3 kilo- 

 metra. Većih voda nema u blizini. Voda u križevačkim buna- 

 rima potječe dakle samo od oboiina, koje filtriraju kroz teško 

 ilovito tlo. U dubini od 18 metara dolazi ta voda do sloja, koji 

 sastoji od šljunka u veličini lešnjaka i oraha. Taj sloj vodi vodu 

 smjerom pada. Poradi toga tu dubinu imadu gotovo svi križe- 

 vački bunari. 



Križevci su jedan od najstarijih gradova Hrvatske; najdulje 

 je nastanjen onaj dio grada, koji se nalazi unutar šanaca, što 

 se još danas vide. Tu je najviše organskih otpadaka i tvari oksi- 

 diralo. Konačne produkte te oksidacije: nitrate, sulfate i dr. 

 zajedno s kloridima ispire voda i nosi sobom u donje slojeve. Od 

 svih tih produkata najslabije apsorbira zemlja nitrate i kloride, 

 s toga ih bunari baš u tome dijelu grada i najviše sadržavaju. 



Sto su bunari dalje od toga najnapučenijega gradskoga dijela, 

 to im voda sadržaje manje klorida a po gotovo nitrata. Samo 

 na periferiji grada imade bunara bez nitrata. Vrela u najbližoj 

 blizini grada kao ona u livadi, na kojoj se uređuje zavodski 



7 



