100 



Plješevice kao i najveći dio planina Bosne i Hercegovine imamo 

 tražiti u nabiranju tla za starije miocen-formacije; moglo je da- 

 kle da tu abradiranu plohu stvori samo mlatanje takvoga mora, 

 koje je iza toga nadošlo, a to je jedino more mlađe miocen-for- 

 macije. 



Da je transgresija toga mora zahvatila i današnju bišćansku 

 zavalu, imade sasvim pouzdanih tragu\ a. Cijelo je njeno dno pre- 

 krito mlađim tercijernim vapnenim i ilovastim laporima s konge- 

 rijama, preko kojih se amo tamo prostiru aluvij ske naslage. Isto 

 tako ima traga i karakternim za tu formaciju konglomeratima 

 krupnozrnoga vapnenca (lajta- vapnenac). Kad je pred neko 15 

 godina otkrivena prostrana preistorijska nekropola u Jezerinama, 

 kojih 6 km. na jugoistok od Bišća, nađene su ondje i mnoge 

 žare pokrivene pločama tercijernoga lapora, a na mjestu poznatih 

 sojenica u Ripču našlo se je žrvanja od spomenutoga vapnenjačkog 

 konglomerata. 



A sada da vidimo hoćemo Ji na mjestu naše terase naći 

 doista sve one elemente, što se pri abraziji strmenitih i krševitih 

 obala redovno nalaze. Tri su takva elementa: 1. podrivak^) (Kliff), 

 2. točilo (Brandungskehle) i 3. nasap abradiranoga kršja (Meeres- 

 halde). 



Na spomenutim se obalama javlja mlatanje katkada u ve- 

 likoj snazi. Udarajući morski talasi o takvu obalu znadu katkada 

 zasukati u visinu od 50 — 60 m. Takva će sila pomalo i najtvrđu 

 građu rasklimati, komad po komad otkidati. Na mjestu podloka- 

 vanja morat će nužno nastati ili potpuni udubak ili barem daleko 

 strmenitija strana nego li je u gornjim dijelovima uzvisine. Za- 

 visit će to naročito o položaju naslaga. Taj se dio abradirane 

 bočine zove podrivak (u nacrtu si, 1. ÄE}. 



Prvotna je ostrmina abrazijom načete bočine išla pravcem 

 EC te je abrazija svoj posao začela kod Z); tu je, radeći poput 

 pile, u horizontalnom pravcu otkidala komad po komad sve da- 

 lje prema Ä, dok najposlije komada ADE sasvim nestade. Time 

 je nastao spomenuti podrivak AE, a i točilo, naša terasa AD. 

 Tek nam valja ogledati i sudbinu odlamanoga kršja. Talasi, koji 

 su velikom snagom o krševitu obalu udarili, odbijaju se redovno 

 istim pravcem natrag dakako oslabljene snage, ali još ipak tako jaki, 



1) Vuk ima glagol podi'iti = unterwühlen ; po tom bi podrivak bio 

 ,,die unterwühlte Stelle". 



