Hi 



Nestalo je najposlije i one glatkosti i golote na podrivku, što 

 su nužne posljedice mlatanja. 



Kolikogod se naša terasa ravnošću svojom ističe, mjestimice, 

 rekosmo, javljaju se omanje vrtače i proviruju ovdje ondje glatki 

 vapnjenački komadi. Vrtače su te svakako produkat najmlađega 

 geologijskog doba, dakle sasvim recentne pojave. Za one glatke 

 komade vapnenca nasuprot držim, da su djelo abrazije. Jer oblik 

 podrivka i točila zavisni su o sastavu tla i o upadanju naslagu. 



Na površini točila, ako sastoji od vapnenca, stvara mlata- 

 nje one iste oblike, što ih voda i inače u nekim vrstama va- 

 pnenca stvara, i koji su poznati pod imenom škrapa (Karren). Ti 

 glatki komadi vapnenca na našoj terasi nijesu dakle ništa drugo 

 nego rebra škrapa stvorenih abrazijom. Škrape su, kako je po- 

 znato, rastavljeve pHćim ili dubljim brazdama, a tima je na na- 

 šoj terasi nestalo traga. Kada se je postpliocenskim nabiranjem 

 naša terasa iz mora pomolila, dakako da o kakvoj potpunoj ra- 

 vnosti nije moglo biti govora. Sve ako i bijahu rebra od škrapa 

 u pojednakoj visini, brazde između njih ne mogahu takvom tlu 

 podati karakter ravni. Danas, rekoh, tim brazdama nema traga, 

 terasu pokriva meko tlo, obraslo travom i šikarom. Gim je na- 

 ime mora iznad škrapa nestalo, bijahu i škrape podvrgnute pro- 

 cesu denudacije, te tako one djelomice svojim vlastitim, a još 

 više sa strmenitih strana Plješevice splavljenim materijalom zatr- 

 paše brazde. Škrapa nestade, a glavice njihovih rebara proviruju 

 amo tamo kao njihovi grobni spomenici. 



Bilo bi veoma zanimljivo, kad bi se makar i sublizu dalo 

 odrediti vrijeme, što ga je mlatanje mora trebalo, dok je stvo- 

 rilo našu terasu. Dakako da je to mučan posao, jer nam ponaj- 

 glavniji faktori, koje pri tom valja uzeti u obzir, nisu ni iz daleka 

 poznati. Otkuda da i znamo kohka je ovdje bila snaga talasa 

 morskih, odnosno njihova visina, i dubljina mora pri obah, o čem 

 ponajviše snaga abrazije zavisi. Ako se na tom mjestu i toga pi- 

 tanja takosrao, želimo tijem samo pokazati, kako prirodne sile za 

 gdjekoje svoje radove trebaju ne samo stogodišta nego dugi i dugi 

 niz hiljadugodišta. Dan danas imamo već podataka o radu abra- 

 zije na mnogim obalama, strmenitim i plosnim, tvrđega i mekšega 

 sastava. Na pješčanim obalama Holandije taj je rad osobito snažan 

 te iznosi od prilike 2-5 — 3 ra : na krednoj obali Normandije samo 



