J12 



0-3 m, a na obali Alžira jedva 0-008 m na godinu\). Ako uzmemo 

 u obzir, da je sastav tla u kraju naše terase prilično nalik na sa- 

 stav tla spomenute alžirske obale, nadalje tvrdnju uvaženoga 

 stručnjaka prof. Pencka, da je abrazija mora mlađe miocen- 

 formacije bila dosta slaba^j, ne ćemo valjda za mnogo pogri- 

 ješiti, ako rad njezin na istočnom izdanku Plješevice odredimo sa 

 0"01 m na godinu; t. j. abrazija je svake godine za 1 cm. dublje 

 u horizontalnom pravcu prodirala u bočine Plješevice. Uzmemo 

 li sada srednju širinu naše terase od 2-5 km., to je abrazija tre- 

 bala kojih 250.000 godina dok je tu terasu stvorila! 



Kad sam prvi put ugledao tu terasu, rekoh, da sam se 

 odmah sjetio peneplaine spominjane od prof. Dra. Hranilovića. 

 iVleni doduše ta peneplain od viđenja nije poznata; ali prema 

 onomu, što ovdje rekoh za terasu na istočnom izdanku Plješevice, 

 nije nevjerojatno, da između nje i te drežničke peneplaine postoji 

 neka genetička sveza, jer su, kako rekoh, između sebe udaljene 

 jedva kojih 10 — 15 kilometara. Uopće bi bilo velike vrijednosti 

 podrobnije ispitati obale negdašnjega miocen-mora na Balkan- 

 skom poluotoku, naročito onaj dio, što se pruža od prilike između 

 Plješevice, obje Kapele, Kupe i Save, te na jug u Bosni do spomi- 

 njane paralele Petrovac-Maglaj-Zvornik. Možda bi se našlo traga 

 i drugim, još golemijim abradiranim površinama. Pri tome nas 

 ne bi trebalo pomelati, što mnogi naučnjaci (Geikie) abraziju 

 smatraju neznatnijim faktorom u stvaranju oblika na površini Ze- 

 mljinoj nego denudaciju. Velika se snaga abrazije ne da poreći, 

 osobito ako je u svezi s pozitivnim pomicanjem morske međice 

 {=^ spuštanjem tla), a toga je doista u spominjanim našim kraje- 

 vima ponovno bivalo. U Zrinskoj i Petrovoj gori pa u njihovom 

 prirodnom nastavku, gorju sjevero-zapadne Bosne do Une, naći 

 ćemo mnogo momenata, koji na abraziju sjećaju i ako baš ne 

 moraju biti nužni posljedak abrazije. Isto tako ne moraju ti mo- 

 menti biti posljedak abrazije miocen-mora nego možda koga još 

 starijega. Dapače je za te gore, ako u njima ima tragova abraziji, 

 vjerojatno, da je ona učinak starijega mora. Prema istraživanju 

 naime našega zaslužnog geologa pok. Dra. Pilara^) javlja se u tim 



^) Penck: Morphologie der Erdoberfläche II. 488. 



■-) Penck: o. c. II. 488. 



^) Rad jugo.sl. akademije XXV. pag. 59. 



