144 



Pjega mijenja naglo formu jezgre — sjeverni se dio polu- 

 sjene počinje dijeliti, 20° sjeverno pojavila se nova grupa pje- 

 gicà, koja sastoji od 5 pjega. Zapadno od nje opaža se također 

 razvijanje nove grupe od 2 pjege s polusjenom srednje veličine. 

 U 4 sata u jutro potres u Kašini. 



9. motrenje: 11. ožujka 1906. 



Sjeverni dio glavne pjege odijelio se od nje, te sačinjava 

 samostalnu pjegu s jezgrom i polusjenom. Isto tako su se raz- 

 vile pore na sjeveru i na zapadu. Potresi u Rudolfovu i u Bu- 

 dimpešti. 



10. motrenje: 18. ožujka 1906. 



Na sunčanoj se ploči vide tri grupe pora i to jedna s 5- 

 a dvije po 2 pore. Potres u Kašini. 



11. motrenje: 25. ožujka 1906. 



Ima dvije grupe velikih pjega, od kojih je jedna sa dvo- 

 strukom jezgrom, pet raznih grupa pora, te jedno vehko polje 

 sunčanih bakalja. 24. ožujka 1906. bio je potres u Benkovcu. 

 25. ožujka 1903. lokalni potres i potres u Vrbovcu. 



12. motrenje: 27. ožujka 1906. 



Tri velike grupe sunčanih pjega, najveću cijenim na 50.000 

 kilometara i dvije manje grupe. Na istočnom rubu mnogo sun- 

 čanih bakalja. 28. ožujka 1906. počinje provala Vezuva! Potresi 

 na listici u Italiji. 



655. rotacija od 30. ožujka do 24. travnja 1906. 



13. motrenje: 5. travnja 1906. 



Glavna pjega ogromne veličine u meridijanu s jezgrom, 

 bakljama i polusjenom. Ta je pjega već opisana kod 9. motrenja 

 dne 11. ožujka. 



Na istočnom se rubu javlja nova velika pjega, a osim toga 

 još dvije grupe pora. Slab lokalan potres. 



14. motrenje: 6. travnja 1906. 



Glavna pjega nepromijenjena, gore opisane dvije grupe pora 

 raširiše se u pjege srednje veličine s polusjenom, sunčana dje- 

 latnost je vanredno živahna. 



15. motrenje: 7. travnja 1906. 



Glavna se je pjega malko uvećala; izvan polusjene su 2 

 pore. Oruge jedne grupe nestaje, a ona se na istočnoj strani 



