147 



32. motrenje: 29. travnja 1906. 



Od gornje je grupe nestalo jedne velike centralne pjege, a 

 i one pjege na kraju umanjile su se, u svemu ima samo jedna 

 velika i 3 manje pjege. 



33. motrenje: 9. svibnja 1906. 



Vidim dvije grupe, manja, koja leži na 20. stupnju južne 

 širine, prekoračila je istočni rub Sunca dne 5. svibnja, te će po 

 svoj pillici prekoračiti centralni meridijan oko 11. svibnja, glavna 

 pjega u njoj ima od prilike 25.000 kilometara u promjeru. Druga 

 grupa leži na 30. stupnju sjeverne širine, ima promjer od 33.000 

 kilometara, po više manjih pjega i bakalja. Proći će oko 13. 

 svibnja kroz meridijan. 



34. motrenje: 10. svibnja 1906. 



Jezgra u većoj pjegi, koja je imala jučer oblik trokuta, 

 ima danas nepravilan oblik; u njoj se razvija svjetao most od 

 sunčanih bakalja, koje prelaze i u polusjenu. 



35. motrenje: 13. svibnja 1906. 



Pređašnje pjege kreću prama zapadnom rubu bez većih pro- 

 mjena. 



Novu grupu vidimo na istočnoj strani, ima oblik prstena te 

 se sastoji od 1 veće pjege, od koje ide do deset sitnih pjegica 

 bez polusjene u polukrugu opet do nje. Promjer Dvoga kruga 

 iznosi oko 78.500 kilometara. 14. svibnja potresi u Štajerskoj i 

 15. svibnja u Švedskoj. 



657. perioda rotacije od 19. svibnja do 13. lipnja 1906. 



36. motrenje: 22. svibnja 1906. 



Na 5. stu]3nju sjeverne širine imamo jednu hrpu pjega 

 s neznatnim polusjenama i do šest pjega; proći će oko 25. svibnja 

 kroz centralni sunčani meridijan. 



37. motrenje: 23. svibnja 1906. 



Gornja se grupa razvija, ima 2 glavne pjege, koje mjere 

 jedna 39.000 kilometara, a druga 22.000 kilometara s polusje- 

 nama. 



Veća ima trostruku jezgru, a na istočnoj ih strani prati više 

 pora. Na istočnom sunčanom rubu javlja se ogromna grupa. 



38. motrenje: 26. svibnja 1906. 



Gore opisana se je grupa u toliko promijenila, da su se 

 njezine dvije glavne pjege približile i konačno i sjedinile. 



