148 



Mnogo inipozantnija je ona druga grupa, u kojoj imamo 

 dvije glavne pjege sa 30.500 i 40.000 kilometara promjera ; svaka 

 od njih ima dvostruku jezgru i mnogo bakalja, proći će oko 29. 

 svibnja kroz sunčani meridijan. 29. svibnja 1906. erupcija Vezuva. 



39. motrenje: 5. lipnja 1900. 



K prolazu zadnje grupe moram primijetiti, da je bila dne 

 29. svibnja velika provala Vezuva s potresima u južnoj Italiji. 



Danas vidim 3 male grupe pjega, koje su vrlo neznatne 

 na istočnom kraju vidim razgranjeno polje bakalja, kojima su 

 dimenzije ogromne, ima 70.000 kilometara širine na 80.000 kilo- 

 metara visine ; jednoj baklji, koja se nalazila za vrijeme motrenja 

 upravo na istočnom rubu, procijenio sam visinu na 15.000 kilo- 

 metara. 



40. motrenje: 12. lipnja 1906. 



Sunčana je ploča čista do jedne malene pjege od najviše 

 10.000 kilometera promjera. Potres na 200 kilometara daljine. 



658. perioda rotacije od 13. lipnja do 9. srpnja 1906. 



41. motrenje: 14. lipnja 1906. 



Osim one pjegice od 12. lipnja vidim još dvije pore na sun- 

 čanoj ploči. 



42. motrenje: 17. lipnja 1906. 



Ona mala zadnja pjegica baš je na zapadnom rubu, kraj 

 nje opsežno polje bakalja: tako i na istočnoj strani. Granulacija 

 je vrlo jasna. 



43. motrenje: 23. lipnja 1906. 



Granulacija je vrlo jasna, na ploči imamo po više grupa 

 pora. Na istočnoj strani po više bakalja, visinu jedne dvostruke 

 procijenio sam na 20.000 kilometara. 



44. motrenje: 24. lipnja 1906. 



Mala pjega s polusjenom prolazi upravo kroz meridijan. 

 Prama istoku vidim pjegu srednje veličine s razkoljenom 

 jezgrom i više sunčanih bakalja. 



45. motrenje: 20. lipnja 1906. 



Na istočnom rubu vidim dvije grupe pjega i tri grupe ba- 

 kalja. Jedna je grupa pjega baš u pasaži, dočim se ona prva 

 približuje zapadnom kraju. 



